BESJEDA PREDSJEDNIKA FR. RAČKOGA. DEI 
prošlost, probudio na nov život. Palackoga znamenita znanstvena 
djela, a osobito klasička historija českoga naroda, utrla su u histo- 
ričkoj nauci kod Slovena nove puteve i slovensko ime u tudjem 
svietu proslavila. Palacki je i radnju ove akadedemije pozornim 
okom pratio, te se je u svojoj plemenitoj cielo Slovenstvo obuhva- 
ćajućoj duši veselio svakomu napredku njezinomu. 
Smrću dopisujućega člana u filologičko-historičkom razredu dra. 
Janka Šafafika, koj je dne 20 srpnja 0. g. u Biogradu pre- 
minuo, izgubi ova akademija iskrenoga si prijatelja. Pokojnik je 
osobitom ljubavju gojio srbsku historiju i starine, te priobćio više 
znamenitih radnja, kojimi se trudio razsvjetliti mnoge odnošaje u 
životu srbskoga naroda, i na sviet iznio. više spomenika za knji- 
ževnost i povjest srbsku znamenitih. On je kao član, tajnik i naj- 
poslje predsjednik srbskoga učenoga družtva mnogo pripomogao 
razvitku toga po smjeru i trudu srodna nam zavoda. 
Preminućem dopisujućega člana u razredu filologičko-historičkom 
dra. Augusta Bielovskoga puče dne 10 listopada riedka 
karika u lancu, koj veže ovu akademiju s poljskim narodom. Po- 
kojnik je stekao i kano historiograf i kano ravnatelj zavoda Ogo- 
linskih u Lavovu velikih zasluga za poljsku nauku, a svojim dje- 
lom ,Monumenta Poloniae historica“, privriedio je mnogo 
i za obću slovensku znanost. 

Pristupajuć nacrtu radnja jugoslavenske akademije za prošle aka- 
demičke godine, valja mi spomenuti u obće, da su se one prema 
njezinu zadatku, kao što i minulih godina, ticale raznih naučnih 
grana, i očitovale se u razpravah i drugih člancih, što no jih je 
priobćivala u svojem organu ,Radu“, za tiem u spomenicih, odno- 
sećih se na jezik, književnost i historiju, koje je iznosila na sviet 
u posebnih knjigah i zbornicih. 
Pama pako radnja jugoslavenske akademije, i to u razpravah i 
drugih pomanjih člancih, bila je po razredih ova: 
U razredu filologičko-historičkom pravi člani pred- 
sjednik dr. Fr. Rački, pošto je do sada u više razprava raz- 
bistrio vanjske odnošaje hrvatske države za njezine podpune samo- 
stalnosti, izpituje u svojoj razpravi o dvorskoj kancelariji 
hrvatskoj i njezinih izprava za vladavine na- 
rodne dinastije njezine uredbe, njezino nutrnje stanje i 
kulturne odnošaje. Nacrtav kako je kancelarija bila ustrojena u 
rimskoj i bizantinskoj carevini, iztiče, da je po ovom obrazu bila 
* 
