BESJEDA PREDSJEDNIKA FR. RAČKOGA. 215 
1813 negdje blizu Kosova polja u Staroj Srbiji, opisuje sve one 
zlatne novce i spomenice, pridodav znamenitijih slike, koje je imao 
u rukuh, i razrediv je, kako jih ide mjesto. Suzbijajuć prigovore, 
koji su proti njim izrečeni, podkrepljuje svoje mnienje o pravosti 
istih novaca i spomenica historijskimi razlozi, oblikom i težinom 
istih novaca. — Isti član priobći sve pisane grčke i rimske 
spomenike, koji se čuvaju u našem zemaljskom muzeju, pod naslo- 
vom: insceriptiones quae Zagrabiae in museo na- 
tionali asservantur. To je početak one publikacije, o kojoj 
mi je bila čast u izvještaju od prošle godine potanja kazati, te joj 
je glavni naslov: Specilegium monumentorum archaeo- 
logicoruminterrisquas Slavi australes incolunt 
repertorum. — [sti član obznani rimsko-carske zlatne 
novce, koji su u prosincu g. 1875 u Zemunu nadjeni. Od tih, 
više od 250 komada, preosta 230, koje su vis. kr. zemaljska vlada 
i visoko e. kr. glavno zapovjedničtvo kao vrhovna krajiška upravna 
oblast za zemaljski muzej nabavili. Akademik nastoji dokazati, da 
ti novci pogledom na dobu, obsižu drugu polovicu prvoga stolječa po 
K., jer Trajanovi novci spadaju na prvu godinu njegova vladanja, 
a Neronovi ne nose izvjestna datuma; valjda su ondje zakopani za 
Trajanova rata proti Dakom, kako su one strane vrvile tolikom voj- 
skom, kada je Taurunum (Zemun) ležeći naproti Singidunumu 
(Biogradu) imao osobitu važnost. I ovu je radnju akademik objasnio 
tablicom rjedjih novaca. — Isti član predade njekoliko južno-slo- 
venskih listina, naime staro-srbskih, tursko-mletačkih, crnogorsko- 
mletačkih i bosansku listinu od kr. Ostoje. 
Pravi član dr. Lavoslav Geitler u svojoj razpravi e ti- 
mologija imena Hrvat pobijajuć Šafašikovo mnienje o 
etimologičnom izvoru narodnoga imena Hrvat razlaže, kako je to 
mnienje zato nemoguće, što u slovenskom jeziku (izuzamši nekoje 
mlade sasvim neznatne slučajeve) neprelazi b u v osobito medju 
suglasima, i drugo, što je bio u prispodobljenih riečih hrbat-Hrvat, 
koja u ostalom dosad jezik živo luči, vrlo važni položaj slitnoga 
suglasa izprva sasvim različit. Akademik predlaže korien ,charv, 
sarv“, koj se i sada jošte u slovačkom jeziku rabi u glagolju ,char- 
viti“, braniti se; razviv njegova znamenovanja u srodnih jezicih do- 
lazi do rezultata, da je litavski ,szarwotas“, ,naoružani“ uprav 
istovietno s rieči Hrvat i glede koriena i glede nastavka, te da joj 
je prvotno znamenovanje i ,branac, oružanik“. 
Pravi član Matija Mesić prigodom jubilarne uspomene kru- 
