218 SVEČANA SJEDNICA JUGOSLAVENSKE AKADEMIJE. 
djela o slavenskom pravu, na tanko procieni dva pravno-historička 
djela. — Isti član opisujuć život počastnoga člana pokojnoga dra. 
Franje Palackoga ocieni osobito pokojnikov rid kao uče- 
njaka, koj je njegovao nauke duhom narodnim, i u strogo znan- 
stvenom šmjeru. Razdielivši život Palackov na četiri periode, ka- 
rakteriše mu djelovanje u svih redomice epoka, a osobito prati rad 
Palackoga oko česke historije. 
Dopisujući član dr. Franjo Marković prinese razpravu o 
filozofu ,Josipu Rugjeru Boškoviću“, u kojoj po- 
daje cjelovitu oznaku Boškovićevih filozofskih nazora. Prispodabljajuć 
metodu, kojom je Leibnic došao do svoga pojma monada, s onom, 
kojom je Bošković izveo pojam jednostavnih nepretežnih atoma, 
trudi se dokazati samostalnost Boškovićevu, na ime da je njegova 
atomistika posve izravan i samostalan filozofijski obret. Razvijajuć 
atomističku teoriju putem historijskim, dokazuje, kako Boškovićevu 
atomistiku prihvatiše mnogi englezki filozofi, a u najnovije vrieme 
uskrisio ju je znameniti prirodoslovac i filozof Gustav Fechner, pri- 
stajuć malo ne uza sve Boškovićeve nazore. 
U razredu matematičko-prirodoslovnom, pravi član 
Ljudevit Vukotinović obznani nove biline, koje je 
na botaničkih izletih po Hrvatskoj, u svrhu popunjenja muzejalnoga 
hrbara, našao i time znatno popunio floru hrvatsku. — Isti član 
prinese razpravu o descendenciji ili rodoslovju bi- 
lina, u kojoj razlaže da rodoslovni savez bilina stoji u postepenu 
razvitku individua i u prielazih, koji postepeni ovaj savez spajaju ; 
da rodoslovni savez stoji u takovih svojstvih biline, koja se nikada 
nemienjaju niti neudaljuju na toliko od glavnoga tipa, da bi ovaj 
izčeznuo; bilina može imati svojstva s različitimi karakteri, pa 
može ipak ostati ona ista. Biline si mogu dakle biti glede pojedinih 
svojstva nalične, a u cielosti nenalične, t. j. neimati rodoslovnoga 
saveza. Akademik praktično razloži rodoslovni savez bilja u vrlo 
promjenljivom rodu ,,Hieracia“, koj botanikom mnogo truda zadaje; 
zatim kritizuje dojakošnju klasifikaciju u rodovih ,Centaurea i Ra- 
nunculus“, te ovoj suprotstavlja svoju novu klasifikaciju po rodo- 
slovju izvedenu. — Isti član u drugoj razpravi ,Addenda 
k flori hrvatskoj, koja je rezultatom akademikovih botanič- 
kih iztraživanja u podžupanijah riečkoj i delničkoj, kao i u nekojih 
priedjelih podžupanije zagrebačke, iztiče dvie nove dosad nepoznate 
biline, a druge opet tri do četiri vrsti, koje dosad u flori hrvatskoj 
