220 SVEČANA SJEDNICA JUGOSLAVENSKE AKADEMIJE. 
nih kako se vlaga u zraku mjeri, pokazuje, da se na- 
čini, kojimi se je vlaga atmosfere do sada mjerila, nisu se obazirali 
na mehaniku atmosfere. Hoteći dakle vlagu zraka mjeriti, treba da 
se služimo takovimi spravami, koje nam napetost vodene pare u 
atmosferi označuju. Ovaj novi način predlaže akademik tim, što 
uvadja u Chygrometriju takove vlagomjere, kojimi su dodani i ma- 
nometri. — Isti član u drugoj razpravi o matematičkih pri- 
pomagalih za fizikalna opažanja razpravlja, kako se 
kod fizikalnih opažanja nesmijemo osloniti samo na svoja osjećala 
niti na rabljene sprave, jer u jednom i drugom slučaju možemo 
pogriešiti. Da se takovim pogrieškam uklonimo, treba da posljedke 
svijuh opažanja i pokusa matematičnimi razlozi podkriepimo. U ovu 
svrhu navadja i razlaže više matematičkih metoda, kojimi možemo 
dokazati, jeli nam postupak bio pravilan. 
I u ovom razredu jedan od učenjaka iz susjedne Ugarske, gosp. 
Vincentio Borbaš, profesor na realci u Pešti, koj je kao 
botanik domovinu našu obišao, prinese razpravu symbolae ad 
Caryophylleas et Melantheas florae croaticac, 
u kojoj opisa nekoje znamenitije i redje vrsti (a jednu baš novu) 
pomenutih botaničkih plemena, te jih prispodablja s drugimi florami. 
Većinu od ovih do sele spomenutih radnja priobćila je jugosla- 
venska akademija u svojem organu ,Radu“ od kojega su ove godine 
tri knjige (KX XIV, XXXViXXXVI]) izašle, a četvrta (XXXVII) 
će do konca ove godine na sviet izaći; ali će iza nje preteći spo- 
menutih radnja, koje će se štampati u ,Radu“ za g. 1877. Pome- 
nute omanje historičke i književne spomenike priobćila je akademija 
u svojem sborniku ,Starina“, kojih se VIII knjiga nedavno do- 
štampala. 
Osim pomenutoga rada, jugoslavenska je akademija i prošle go- 
dine jednak trud ulagala u izdavanje gradje za jezik, historiju i pi- 
sano pravo slovenskoga juga. Nastavljajuć izdavanje Starih pi- 
saca hrvatskih, iznese na sviet knjigu VIII, u kojoj su 
pjesme ljuvene Nikole Nalješkovića, Jegjupka Andrije 
Čubranovića, Jegjupkai Pelegrin Saba Mišetića od 
Miše Pelegrinovića, Jegjupka, poslaniceipjesme lju- 
vene od Saba Mišetića Bobaljevića, napokon Jegjupka od ne- 
znana pjesnika. Ova je djela kritički po rukopisih i prvotiscih uredio 
gimnazijski profesor S. Žepić, a životopise su napisali pr. čl. i pred- 
sjednik dr. Fr. Rački i ravnatelj Luka Zore. 
