BESJEDA PREDSJEDNIKA FR. RAČKOGA. 221 
Nastavljajuć izdavanje izvora za jugoslavensku historiju, razširila 
je akademija ovaj dio svoje radnje i osnovala veliki posao, koj će 
se uz mnogo godina postupno izvadjati. 
Ona je naime odlučila sakupljati potrebitu gradju za zbornik 
»Codex diplomaticus et epistolaris; izdavati m1 e- 
tačke relacije ili izvještaje o Dalmaciji, kojih je gradja pri- 
lično sakupljena; sakupiti i za tisak prirediti omanje dubro- 
vačke ljetopise; sakupiti i pripraviti za štampu acta di e- 
talia Dalmacije, Hrvatske i Slavonije, kojih će prepisivanje na 
skoro započeti. Od pomenutih radnja započelo je jurve štampanje 
prve svezke najstarijih mletačkih relacija o Dalmaciji, što je pr. čl. 
S. Ljubić sakupio i za štampu priredio, te će ju akademija za koju 
nedjelju na sviet izdati. Ostali od pomenutih posala spadaju po 
svojoj naravi medju one književne radnje ove akademije, koje će 
trajati više godina. Akademija je po izradjenoj osnovi već povjerila 
vrstakom sakupljanje dotičnih spomenika, koji će se prema tomu, 
kako budu gotovi za izdanje, na svjetlo iznositi. Dop. čl. 1. Tkalčić 
prepisao je listine 13. vieka u zemaljskom arkivu, te je bio izaslan 
u Varaždin, da pretra i tamošnji kaptolski arkiv. 
Posao oko skupljanja i priredjivanja gradje za izdavanje zbornika 
»Monumenta  historico-juridica Slavorum meridionalium“, o kojem 
sam imao čast u izvještaju od minule godine potanje kazati, napre- 
dovao je ove godine tako, da će akademija za koj dan prvu knjigu 
toga sbornika, na ime statut Korčulanski, što ga je pr. čl. 
dr. J. Hanel kritički za štampu priredio, učenomu svietu predati. 
Štampanje ovoga statuta tim se zateglo, što je akademija odaslala 
pr. čl. dra. J. Hanela na otok Korčulu, da ondje sravni svoj priepis 
s rukopisom, što je u posjedu obitelji Kapora. Ovo putovanje aka- 
demika Hanela imalo je 1 tu još svrhu, da pretraži u dalmatinskih 
arkivih gradju odnoseću se na pravnu historiju dalmatinskih občina, 
koja bi bila pomagalom kod izdavanja statuta dalmatinskih gradova. 
Ovo je putovanje učenoga akademika imalo veoma povoljni uspjeh, 
jer je Hanel na samoj Korčuli našao dosta listina i rješitba prote- 
žućih se na statut Korčulanski. Povrh toga pretražio je na tom pu- 
tovanju sudbeni arkiv u Dubrovniku, arkive u Kotoru, Spljetu, Ši 
beniku i Zadru, a pobilježio, što u njih ima važnijega za pravnu 
historiju slovenskoga juga. 
Ostali književni poslovi, o kojih je poznato, da se jugoslavenska 
akademija njimi bavi, i koje sam imao čast u izvieštaju prošle go- 
dine napomenuti, napredovali su po mogućnosti tako, da se zbornik 
