Boa SVEČANA SJEDNICA JUGOSLAVENSKE AKADEMIJE. 
spomenika odnoseći se na hrvatsku historiju do združenja s Ugar- 
skom što ga priredjuje predsjednik dr. Fr. Rački jur štampa, te 
će se početkom iduće godine učenomu svijetu predati. On sadržaje 
u glavnih odsjecih: ,acta, rescripta, synodalia, formulae, scriptores, 
inseriptiones“, sve spomenike one dobe, koji su se do sada našli. 
Kod svakoga spomenika zabilježena je ,tradicia“ njegova i oprav- 
dano svako čitanje, koje od dojakošnjih odstupa. 
Vrh toga nastojala je jugoslavenska akademija pomoći narodnoj 
književnosti izdavanjem i drugih znanstvenih djela. Njezinim troš- 
kom izašao je Bilinar, što ga prirediše pr. čl. dr. J. Šlosser 
i Lj. Vukotinović, o kojem se akademija nada, da če biti koristan 
svim prijateljem hrvatske flore, jer će im na putovanjih i izletih 
olahkotiti sabiranje i označivanje bilja. Još jedno prirodoslovno djelo, 
što ga pripravlja pr. čl. dr. Gjuro Pilar, naime fosilnu floru 
susedsku, odluči akademija na sviet izdati, i već su zato po- 
trebite litografske radnje u domaćem zavodu započele. 
U srpnju dojduće godine (1877) minuti će deset godina, što ova 
akademija postoji. Za to vrieme izdan je njezinim trudom i nasto- 
janjem dobar niz raznih znanstvenih djela, od kojih nekoja, kao 
n. pr. »Rad“ bez cjelokupnoga kazala težko se već danas rabe. 
Jugoslavenska akademija odlučila je toj potrebi tim doskočiti, da će 
i ona poput drugih akademija, u nastajućoj godini izdati svoj A l- 
manak, koj će uz historičku sliku o njezinom ustrojstvu i raz- 
voju, njezin sastav, razne nutrnje promjene sadržavati i točan pre- 
gled svih akademičkih publikacija po piscih i sadržaju. 
Posao oko sakupljanja gradje za rječnik znamenito je napredovao 
i ove godine, ne samo radom dojakošnjih vriednih pomoćnika pr. 
čl. dra. B. Šuleka, ge. prof. S. Žepića i M. Valjavca u Zagrebu, 
nego i pomoću trojice mladjih hrvatskih sinova, slušatelja na sve- 
učilištu u Zagrebu, ge. Maretića, Milčetića i Papića. Osim ovih 
radnika i ove je godine preuzeo akademik dr. Gjuro Daničić, koji 
je i dosad rukovodio taj posao, da se i u Biogradu nastavlja sakup- 
ljanje gradje iz srbskih književnih spomenika. Uz ovo skupljanje 
obavlja se i redanje gotove gradje. Videći akademija sakupljenu uz 
devet godina toliku gradju, da se k redakciji rječnika jurve pristupiti 
može, pozva svojega člana dra. Gj. Daničića, da preuzme taj posao; 
uslied ćega nada se ova akademija, da će moči u budućoj svečanoj 
sjednici oglasiti, kako je ova misao njezina činom postala. 
Medju učene i književne zavode, s kojimi jugoslavenska akade- 
mija stoji u svezi šaljuć im svoja djela u zamjenu za njihova, prošle 
