BESJEDA PREDSJEDNIKA FR. RAČKOGA. 223 
godine pristupiše car. ruska arheografska komisija u Petrogradu i 
ljekarsko družtvo u Biogradu. 
Knjige, koje je dobivala akademija od raznih učenih zavoda i 
družtva, kao i one, koje su joj poklanjali pojedini pisci i rodoljubi, 
a tako i rukopise sa zahvalnošću je javljala u svojem organu. Budi 
mi ipak dozvoljeno izrično se ovdje na ime akademije zahvaliti s la- 
venskomu blagotvoriteljnomu komitetu u Moskvi, 
od kojega je posredovanjem njegova prevriednoga tajnika sveuči- 
lištnoga prof. Nila Popova i ove godine primila obilje raznovrstnih 
ruskih skupocienih djela. Budi zahvalna spomen takodjer i pokoj- 
nomu umirovljenomu prof. Jurjeviću u Beču, koj je u posljednoj 
volji ostavio našoj akademiji svoju knjižnicu. Timi darovanimi i u 
zamjenu dobivenimi knjigami znamenito se obogatila knjižnica naše 
akademije. Ove godine dovršeno je revnom pripomoći sveučilištnoga 
slušatelja g. Franje Večerine popisivanje te knjižnice, te se sada 
potanko znade sav njezin sadržaj. Imade u toj knjižnici 12098 
djela u 18118 svezaka, po svoj prilici u nas najbogatija ,in slavicis.“ 
Sbirka rukopisa imade do 1290 kodeksa, sbirka listina nalazi se u 
53 velika kartona, u kojih će biti do 15000 listina, koje se tiču 
naše historije i potiču od XI. do ovoga vieka. Osim toga dobi ova 
akademija po smrti Augustina Fheinera veliku i dragocjenu sbirku 
priepisa, izprava, većinom iz vatikanskoga arkiva. Rukopisi su samo 
obćenito popisani, ali tako, da se popis može upotriebiti za historička 
i jezikoslovna iztraživanja. Listine su samo po stolječih poredane. 
Triebalo bi mnogo i vremena i troška, da se sve ovo dragocjeno, 
u rukopisih sakriveno blago, onako pre Mi javnosti, kano što dr ugdje 
biva; ali doći će red i na taj posao. 
1 E! ove akademije oko sgrade, u koju bi se smjestila ona i 
sbirke umotvorina, koje joj preuzv. gospodin pokrovitelj poklonio, 
nije ni prošle godine ostala bez uspjeha. Prilozi za gradnju teka 
polagano ali neprekidno. Zastupstvo glavnoga grada poklonilo je 
gradilište na Zrinjskom trgu. Akademija obrati se i na sabor ovih 
kraljevina, da i zemlja pripomogne, kojoj če se tim prosvjetni zavodi 
jednim umnožiti. Kako je taj poziv našao vručega odziva, ima nade, 
da će se gradnja već na proljeće buduće započeti. Prema tomu čast 
mi je zahvaliti i ovom prigodom svim i svakomu, koji i u tom 
poslu podupiru akademiju. 
Što se tiče novčanoga stanja jugoslavenske akademije: zakladna 
glavniea iznosila je koncem godine 1875 okruglim brojem 337,000 
