Prilog za povjest glasbe južnoslovjenske. 
Kulturno-historijska studija 
Fa. S. Kunaša. 
Predano u sjedmici filologičko-historičkoga razreda jugoslavenske akademije 
znanosti # wmnjetnosti dne 25. travnja 1876. 
Uvod. 
Držeć se načela, da umjetnosti neima napredka bez povjesti o 
njoj i bez znanstvenih iztraživanja, te da se imenom pravih kul- 
turnih naroda mogu ponositi samo oni narodi, koji imaju svoju po- 
sebnu povjest ob umjetnosti latih se posla, eda bih skupio dokaza 
o glasbenoj obrazovanosti starih Slovjena, pa tim prokrčio put slo- 
vjenskoj ili bar južnoslovjenskoj poviesti glasbe. Da to postignem, 
evo najpredje opisa i povjesti onih glasbala, koje južnim Slovjenom 
sada rabe ili nekada rabljahu, a to ovim redom: 1. opis i poviest 
strunila (Saiteninstrumente), II. opis i poviest sviraljaka, III. opis 
i povjest jezičnih i inih glasbala, IV. opis i. poviest udaraljaka, 
V. opis i poviest zvona. 
: I. 
A. Opis i poviest gusala. 
Ne znadu zlatna pera onako pisati, 
kako javorove gusle gude. 
Nic. Tomaseo. 
Koliko je meni poznato, do sada nije još nitko iztraživao ni opi- 
sivao onoga glasbala, koje je tako čvrsto skopčano sa životom na- 
roda slovjenskoga, da se jedno bez drugoga pravo ni pomisliti ne da, 
te koje su i stari i novi pjesnici južnih Sloviena sto i sto puta spo- 
minjali i spjevali. S toga ću i gledati, ne bih li ovom razpravom 
doskočio oskudici, koju svatko opaža u znanosti ob umjetnosti. 
R. J. AM ZXEVIIML ii 
