2 FR. Š. KUHAČ, 
Gusle (starosl. rac, u hrv. primorju ,gusla“, u Dalmaciji 
»gusli“, ili ako su poveće takodjer ,guslina“ i ,gudnica“) pralik su 
gudaljaka (Bogenstreichinstrumente), a prave se od hrastovine, bo- 
rovine, dudovine i javorovine. Javorovinu bi mogli smatrati pravim 
guslovcem (Geigenholz) slovjenskim, jer već stare pjesme narodne 
spominju uviek ,gusle javorove“, po čem se i može suditi, da su 
gusle tvorili najpredje od javorovine. Materijal gusala kaže po tom, 
da jim je domovina na jugu, što će nam kasnije i služiti dokazom 
o porietlu njihovu. 
Varjača (Corpus, Schallkasten) pravi se ponajviše od jednoga 
komada, ali se nadje i gdjegdje, da joj je vrat priljepljen: nigda 
pako nije sastavljena od daščica, već uviek od jednoga komada 
drva, izdubena šupljim dlietom (Hohleisen). Dužina je varjači i vratu 
skupa 60—69 em., od čega ima varjača 25—30 em. Varjača je na- 
obla, a vrat vrlo raznolik, kao što to pokazuju slike na sliedećoj 
strani. 
Prvim je guslam gornji kraj vrata, koji se zove glava ( Wirbel- 
kasten), na ravno odsječen. Gusle 2. imaju izrezuckanu glavu 
ovnju; gusle 3. glavu čovječju; gusle 4. imaju čekrk (eine Art 
Wirbelkasten); gusle 9. kljun rodji.' Vidjevah i onakovih gusala, 
koje imavahu na gornjem kraju vrata grčki krst liepa oblika ili 
pak jabuku poput buzdovanlijke. 
Od prilike u sredini vrata, od varjače 20—25 em. daleko, velik 
je vrtak, kao prst debeo, ali bez zavoja; guslari ga zovu ključem, 
jer je ovomu sasma nalik. Ako su na guslah dvie strune mjesto 
jedne, onda treba dakako dva ovakova željezna ključa (v. sliku 3.), 
kojima se strune zapinju te krupnije i sitnije ugadjaju. 
Poklop varjače (die Decke des Scehallkastens) jest od tanke, 
strojene kože ovčje ili zečje,* u koju je urezano ili užeženo D—10 
! Gusle 1., koje sam dobio po dobroti djakovačkoga načelnika &. Josipa 
Laudenbacha, u mojoj su sbirci, a potječu iz slav. krajine iz sela 
Prnjavora; sadjelao ih je pred kojih 50 godina seljvsk Pavao Trepović. 
Gusle 2. precrtane su iz djela ,Das Fiirstenthum Serbien“ od Dr. P. A. 
Possart-a, Darmstadt 1837. Gusle 3. u mojoj su sbirci, a načinio ih je pred 
35—40 godina guslar sriemski Tomo od Kača. Gusle 4., crnogorske, naer- 
tao je česki slikar Zvččina te u sviet izdao g. 1874 u česk. ill. časopisu 
»ovčtozoru“. Gusle 5., koje su u mene, kupio saw u Bngarskoj. Ovim je 
zadnjim varjača i vrat tamnomodar, a rodji kljun rumenicom obojadisan. 
* Poklop mojih bugarskih gusala (sl. 5) mjesto ođ ovčje kože jest od 
kožice uvora puranjega. 
