PRILOG ZA POVJEST GLASBE JUŽNOSLOVJENSKE. 9 
mjesto rtruna dobro ugladjene niti prediva, pa i na gudalo, koje je 
savita šiba. I lužički Srbi prave za djecu takove igračke, a zovu 
ih ,huslice“. Privežu najme za drvo kobilicu pečene guske, preko 
toga pripnu tri strune, koje se ugadjaju čekrkom (Wirbel) dolje 
namještenim, te gudaju gudalom po njih.! 'To je svakako toli pri- 
prosta stvar, da nebi bila ovdje ni vriedna spomena, nu htjedoh 
pokazati, koliko zasiecaju gusle u život slovjenski. 
Narodu je mnogo do spominjanja gusala u narodnih pjesmah, te 
ih apostrofuje u početku i na kraju pjesme; ali i oni naši pjesnici, 
koji narod razumiju i s njim drže te počitaju njegove tradicije, 
gledaju zadovoljiti toj njegovoj želji. Tako čini Mažuranić u ,,Čengić- 
Agi“, Gundulić u ,Osmanu“, Petrović Njeguš u ,gorskom viencu“, 
Jovan Gjorgjević u alegoriji ,Markova sablja“ 1 drugi. Pjesama, 
gdje se gusle spominju i poput helenske lire slave, ima u djelih 
Kačićevih, Preradovićevih, 'Vrnskovih, Kukuljevićevih, Vrazovih, 
Subotićevih, Markovićevih, Šenoinih, Dežmanovih i drugih. 
Zvuk je gusalski mekan i elegičan, nalik na zvuk viole, ali 
nije toli jak, koliko ovaj. Guslami se i gegom prate junačke i pro- 
sjačke popjevke, u obće takove, koje su recitativne ili koralne ; 
kod veselih pjesama ili plesa ne biva to nikada ili bar vrlo riedko. 
Kadkada fantazuje guslar na svojem glasbalu i bez pjevanja. Takvi 
izlievi glasova uviek su u mol-u, ili bolje rekuć u eolskom načinu, 
koji je pravi način guslarski. Nu nevalja njimi razumievati onaj 
helenski ili eolski način pape Gregorija, jer stari Slovjeni imadjahu 
ine razmačne oline (Intervallengrčssen) nego li Heleni. Ali budući 
da i dan danas naš narod pjeva i glasbuje po staroj skali sve one 
pjesme i glasbene komade iz stare dobe, s toga ove glasbe ne mo- 
žemo inače osim približno oponašati, jer nam je sluh i intonacija 
privikla tako zvanoj temperanoj ugodbi, i što točnomu bilježenju 
slovjenskih razmaka nedostaje moderni kajdopis (Notenschrift). Pri- 
bližnim primjerom, kako guslar fantazuje, neka budu dva ova glas- 
bena komada: 
! Vidi Dlabacz ,Etwas iiber die musikalisehen Instrumente der alten 
Slaven“ u Riegerovoj gradji za statistiku Ceske. (7. svez. 98 str.) 
