14 FR. Š. KUHAČ, 
Przy nim Serbin žalošny dlugi smyezek wlecze 
Leb skrzywiwszy po polciu a rywule siecze, 
Grajac im starodubskie dumyiak przed laty 
Turk6ćw bili Polacy y mežne Horwaty. 
Pretiskano u Krašewskovom ,pomniki do historij obyezajow w Polsce 
z XVI i XVII vieka“ (1843). 
U poljskom djelu ,Swiatowa roskosz“ izašlom god. 1624 pripo- 
vieda nepoznati pisac, da su srbski pjevači putovali po Poljskoj, te 
na gradovih poljskih plemića, osobito kod maloruskih kozaka, pje- 
vali o junačtvih hrvatskih i poljačkih boraca. (Po dr. V. Jagiću.) 
Gusle umievaše i naš stari pjesnik Andrija Kačić (rodj. 1690), 
te ih imadjaše na svojih putevih uviek uza se. O starcu Milovanu, 
kako sam sebe zove, veli: ,skitaše se 2 guslam od Skadra do 
Zadra, od Mostara do Kotara.“ — Vrstnim guslarom slave i otca 
Petra Kadčića Peke, koji je stanovao u Makarskoj u Dalmaciji 
(vidi ,Arkiv“ svez. V, str. 338). — Slavan guslar bijaše u svoje 
doba u Slavoniji Franjo Štefanac, od koga je dobio više pjesama 
koncem tridesete godine ovoga vieka Luka Ilić, pisac ,Narodnih 
slavonskih običaja.“ 
Vriedno je zabilježiti, da je u našoj domovini bilo negda glas- 
benih ili pjesničkih škola, gdje se obučavahu mladi ljudi a 1 sta- 
riji, osobito takvi, koji ne bijahu za poljski rad. 
Ponajglasovitija ovaka škola bijaše u Arbaniji, a i danas se još 
zove ondje velik predio ,gegavačkom zemljom.“ Svaki od poto- 
maka glasovitoga guslara Keči-a, koji je postigao bio čak i bansku 
čast, ima sada ime Gega (Lazar Gega, Piece G., Ivan G., Trivun G. 
itd.). To čuh od nekoga arbanskoga kalugjera; u ostalom vidi ,Ja- 
dranske vile“ 1. 1869 ,crte o Arbaniji“. Za gospodovanja Turaka 
biše ove škole ukinute, gdje Furke baš mnogo ne hvaljahu; nu 
jedna se ipak uzprkos zabrani turskoj i uzprkos njemačkoj orga- 
nizaciji Krajine vojničke uzdrža do god. 1780 u Iregu' u Sriemu. 
Tu školu, gdje obučavahu neki vrstni učitelji, uzdržavaše obćina, 
a bijaše vrlo polažena. Budući da medju mnogimi učenici bijaše i slie- 
paca, prišili su irežkoj pjesničkoj školi krpicu ,sljepačka akademija.“ 
Takvih škola obstojaše možda i u Ceskoj. Družtva literata, koja su 
se najljepše razevala početkom 19. vieka, čini se barem, da bijahu 
'* Fr. Wilh. pl. Taube veli u svom djelu ,,Beschreibung des Kčnigreichs 
Slavonien und des Herzogthums Syrmien“ (Lipsko 1778. "Tom. III. Pag. 
10): ,,Ireg je prostrano ali zlo zidano trgovište, najveće u cieloj kraljevini, 
jer imade preko 1000 kuća.“ 
