26 FR. Š. KUHAČ, 
Mladi guslar, stari prosjak. (Čuo sam u hrv. Zagorju.) 
Nisu gusle mačije suze. (Čuo sam od stare Ciganke u Medju- 
murju.) 
Nužda uči guditi. (Čuo sam u Slavoniji.) 
Odbilo mu se kao guslaru groš. (Čuo san u Sriemu.) 
Tko guslat ne zna, nek stane svirati. (Cuo sam u Slavoniji.) 
Žuko je drvo gudalo. (Čuo sam u Slavoniji.) 
Ruske narodne poslovice. 
Iz ,»Mudroslovt ndrođu slovanskćho“ od Fr. L. Čelakovskoga, 
CKOMOPOX'B TOJOCB, HA ryaKb HacrpouTk ymberp, a RuTbs 
cBoero yeranoBurb (pag. 82). 
shema He rycau, nonrpaBe Ha erougy He noBbeunnip. (pag. 383.) 
Poljske narodne poslovice. 
Iz istoga djela. 
Ktćra ezyta, Spiewa gedzie, z t6j rzadko enotliwa belzie (pag. 
am sobie gede, sam wesož bede (161). 
Česke narodne poslovice. 
| Iz istoga djela. 
Dal svini housle a oslu buben. (pag. 571.) 
Darmo svini učiti housti. (5T1.) 
o Darmo ve mlynč housti. (571.) 
Hudci mu v hrdlo hudou. (587.) 
Jak se hude, tak se pleše. (129.) 
Jednu notu housti. (684.) 
Kdo nevdččnou piniim pravdu hude, houslami o hlavu miti 
bude. (65.) 
Když počnou v hrdle hriti, smrt stoji v hlavfeh. (310.) 
Kter4 čiti, zpivi, hude: div, dobrou-li ženou bude. (389.) 
Mi to.v prstech jako slepy housle. (649.) 
Mistr nouze naučil Dalibora housti. (491.) 
Počal housti (vida, že o krk bčži). (578.) 
Dim sobč hudeš, sam vesel budeš. (161.) 
Dtruna piiliš natažen4 praskne. (131.) 
Suma (Fiedler) si housličky k hlasu spravi, ale života svčho 
ne upravi. (82.) 
Trhaji se mu struny. (625.) 
Uč se, piijdeš za hudce. (215.) 
