42 FR. Š. KUHAČ, 
zaisto prilično bave instrumentalnom glasbom, a ovdje ili ondje i 
pjesmom, ne valja toga pripisati nemaru njihovu za vjeru, nego 
uredbi haremskoj, gdje je mnogo kršćanskih — osobito mnogo slo- 
vjenskih žena — milom ili silom zatvoreno. Budući da Turčin, kako 
je poznato, strastveno ljubi liepi spol, te znade prema njemu van- 
redno galantnim biti: može se pojmiti, što je ženam u haremu 
svojem ne samo dozvolio glasbovati, da si vrieme prikrate i tim mu 
manje povoda ljubomorju pruže, nego što se i sam laća glasbala, 
ne bi li time dao novih dokaza nježnosti svoje. 
Sudac Ebut-Taib Ahmed ben Abdallah el Taberi napisao je 
knjigu ,O pievu i nedozvoljenosti mu“, pak je znao (zaisto ženam 
si po ćudi) riešiti ovo pitanje tako, da alkoran zabranjuje samo ne- 
ćudorednu glasbu. — U ostalom glasbovanje i izum glasbala dvojake 
su stvari. Mislim da je izum glasbala Muhamedovcem isto, što i 
pripisivanje umjetnih vina ili pak Židovom pripremanje jestiva od 
krmetine. Tomu, da ovdje mjesto Arapa velim Muhamedovce, uzrok 
je, što su Arapi i Turci pred Muhamedom bili narod surov, rato- 
boran i razbojnički, ne imajući nikakve kulture, a za umjetnosti 
mira ni pojimanja ni vremena. Istom podloživši se koranu i ute- 
meljivši veliku državu, ganuše se iz prvašnje divljači i počeše se 
brinuti za znanje i umienje. Štujući još uviek koranovu zabranu 
glasbe, pristaše velikom pomnjom uz teoriju glasbenu te ju tako 
rekuć uočiše u znanost, koju su vrstali u red matematike i filo- 
zofije. Ali ne valja zaboraviti, da se je sve to tek onda dogodilo, 
kad su došli u dodir s obrazovanimi narodi Evrope te preuzeli od 
njih elemenata obrazovnosti. | 
Što se pako tiče glasbal4, imenito gusala, koje se tako rado 
pišu Arapom u izum, znamo, da je arapski spisatelj El-Farabi, 
rodjen oko god. 900 našega brojenja, opisao sva glasbala, koja su 
kod Arapa u porabi; ali ne ima u njega ni spomena kakvoj gu- 
daljci (redavu). Za najljepšega cvieta Arapa, naime za gospodovanja 
njihova u Španiji, kamo su iz ciele Evrope zvali glave znanosti i 
umjetnosti, te se ovako ne malo kitili tudjim perjem, možda su i 
poznavali i sami glasbovali redavom, guslami (ili kako se već zvahu 
gudaljke one dobe); ali gusala izumili nisu, jer ih je već odavna 
poznavala ciela Evropa. Više je, nego li samo vjerojatno, da su 
Arapi primili redav upravo iz ruku Slovjena, kojih je u 9. i 10, 
vieku bilo čitavih naseobina medju Arapi po Africi, Španiji i Si- 
ciliji. Mnogo ih je služilo u tjelesnoj straži kod kalifa, dapače 
nekoji od njih biše podignuti i na njihov priestol. 
