PRILOG ZA POVJEST GLASBE JUŽNOSLOVJENSKE. 43 
Znajući ovo od poviesti, ne začudih se onim guslam ili redavu, 
koje je Liwingstone našao u Africi, ili dapače, ja se začudih upo- 
znavši u njih slovjenske gusle. 
Kako u tom zabrazdiše povjestnici umjet- 
nosti i što sve nagadjahu, pokaži nam 
ovo mjesto iz ,Geschichte der Musik“ 
(svez. I. str. 479) Dr. Ambrosa. Ovaj piše: 
» Umienje, previjanjem gudala zatitrati stru- 
nami, bijaše starim skroz nepoznato. Ovo 
se dokazuje ne samo, što ne ima takvih 
kipova te mjesta u starih pisaca, koja bi 
amo smjerala, nego i sama narav slvari, 
naime, što je stari helensko - rimski sviet 
slabo mario za strunjače hvataljkami. Da 
uzmogne gudalo koristno rabiti, valja ga 
previjati samo preko malo struna; a da 
dostane malo struna, valja iz njih znati 
hvataljkom mamiti mnogo raznih glasova. 
Egipćani, kojim je radi njihovih mnogih 
litnja i kitara bio taj izum blizu, ne bi- 
jahu radi hieratskoga im  konservatizma 
ljudi k tomu, da toliko preustroje glavno 
glasbalo državno i crkveno; Heleni imahu 
liru glavnim glasbalom, te ju zadržaše s političkoga konservatizma. 
Ta, kako bi bio bučio Platon proti drhtavomu, uznemirujućemu glasu 
gusala, on — koji ne može ni da čuje frule ni trigonona! — Rimljani 
ne cienjahu mnogo glasbe za prvašnje, starinske dobe, a u kasnije 
doba razkošja budne ona gospodskom pasijom i diletantnim glasba- 
renjem. Udobnije je nači gotove glasove na glasbalu, nego li ih istom 
tvoriti; te kao što s istoga razloga medju našimi diletanti ima pri sto 
glasovirača kojih pet violinista, tako bijaše u Rimu pri stotini, koji 
su glasbovali na liri ili kitari, jedva petorica, koji bi glasbovali na 
panduri. Tim se tumači ono, što čovjeka u istinu iznenadjuje, da su 
se istom Arapi dosjetili previjanjem po lutnjenih žicah tvoriti rebabe 
t.j. gusle.“ Duhovit, dosjetliv, prilagodljiv i nemiran ovakov narod 
bidne mašte, kojega nije vezala nikoja vjerska ili politička usta- 

! Osobito ako se misle stare gusle poput sadanjih! 
? Vidi se, da sim dr. Ambros jedva vjeruje tomu arapskomu izumu ; 
ele tako mora biti, ma i potrošiv na to sve svoje znanstveno osvjedočenje. 
