PRILOG ZA POVJEST GLASBE JUŽNOSLOVJENSKE. 41 
Ravanastron i redav, ili kako se ovaj i drugčije zove: rebab, 
rebeb, rebek (Hammerpurgstall i Kiesewetter pišu i ,revav“ i 
»redav“), koje se još i dan danas vidja po Indiji te je ovakova 
oblika, po misli svih historika umjetnosti nije indijskim glasbalom, 

nego je tudjim, koje su u Indiju donieli zapadni narodi Azije (tu 
se dakako misle Arapi!)' Ja sa svoje strane ne pristajem uz ovo 
mnienje, uvjeren, da je redav došao u Indiju #2 fvrope. Ovaj je 
put doduše proti toku ine kulture, ali se glasbalu višega reda može 
ovakov put doista vjerovati. Dr. Ambros veli u I. svezku svoje 
1! Izim ,,Vine“ nalazimo u Indiji još dva glasbala: neka vrst četvero- 
strune lutnje i jednostrunu gudaljku ,,Ravanastron“, koji gude pandoroni, 
vrst pustinjaka—skitalaca. Po svoj prilici oba glasbala nisu čisto indijska, 
nego unešena od azijskih naroda na zapadu, Na Javi nalazimo rebab, dvo- 
struno glasbalo, po kojem se vije gudalom, te koje će nas na našem putu 
starim svietom pratiti do dalekoga zapada. Ovo čudno glasbalo, od kojega 
potiče viola, violin, jednom rieči sve gudaljke našega orkestra, čine se 
arapskoga (!) porietla, i da se je iz ove zemlje razišlo na istok i zapad.“ 
Vidi Friedr. Zamminer ,,Die Musik und die musikal. Instrumente“ str. 379, 
