48 FR. Š. KUHAŠ, 
poviesti glasbe (str. 113): ,Sjetimo li se, da je ,eud“ kao ,laudo“ 
dopro u Spaniju a kao ,biwa“ do Japana, valja nam se u istinu 
čuditi dalekomu širenju ovoga glasbala na zapad i iztok.“ 
Uzmemo li inače, da je redav izumljen tek onda u Indiji, kada 
su Slovjeni i Litavci bili već došli u Evropu, to se jedva može po- 
misliti, da je naš guslar saznao novo indijsko tobož ime ,redav“, 
kojim zove gusle u tajnom si govoru. Ali ako i to dopustimo i 
prihvatimo, da je redav došao našemu guslaru izravno iz Indije, 
onda zaisto ne može biti to, da bi ga bio mogao inim Slovjenom 
predati. A Rusi, Poljaci i Česi znadu dobro, što znači rieč ,redav“, 
a znadu i to glasbalo, ako ga i ne zovu upravo ,redav“ ili ,rebav“, 
nego ,redova“ ili ,rebeka“,' koje su modifikacije jednake sa ,gusle, 
gosel, guinzl i housle“. Slovjeni su rieč ,redav“ ili ,rebab“ upravo 
tako izvili iz staroga indijskoga koriena ,rhab“, kao što ,svirala“ 
iz ysvar“, »bubanj“ iz ,bub“, ,domra“ iz ,dham“ itd. 
Isti je odnošaj s trećim sveslovjenskim imenom ovoga glasbala, 
najme rječju ,gega“ (ruski: ,ryura“, poljski ,genga“), jer je i ovo 
svim Slovjenom poznato, a potiče od slovjenskoga naziva za gla- 
sove ,ge“ i ,ga“, čim su stari Slovjeni zvali četvrti i šesti stupanj 
ljestvice (brojeći od ozgor dolje). Stari nazovi glasova slovjenske 
skale, koje je možda izmislio apostol slovjenski Method, ili ih je 
narod već prije znao, te o kojih ću u inom odjelu ove radnje na 
tanje govoriti, jesu: pa, ni, zo, ge (ke), di, ga, vu, (= ce, h, a, g, 
£, e, d). Ovi nazivi glasova, pa i stari kajdopis (Notensehrift) slo- 
vjenski sačuvao se je i za praksu do danas u Bugarskoj. 
U rieči ,gega“ nalazimo ne samo pravu ugodbu onih dviju struna 
ovoga glasbala, nego i izvor njemačke rieči ,Geige“. Poljak Albert 
Sowinski veli o tom ovo: ,Le violin s' appelait autrefois guiga en 
langue slave, du mot genga, qui passa ensuite dans le langue alle- 
mande; le nom de ,Geige“ n'a pas d' autre origine.“? Tumačenjem 
reči ,Geige“ namučiše se Niemci do zla boga. U Wigandovu 
» Worterb. der deutschen Synonimen“ izvodi se ,Geige“ od staro- 
skandinavske rieči ,geiga“ (drhtati), ili od ,gigel“ (trzanje ovamo 
pak onamo). Dr. Ambros umuje: ,Gigue ist vielleicht das Stamm- 
'* Rebeka“ (Rebeque.) Cet instrument avait trois cordes; on le tenait 
sous le menton et lon en jouait avec Varchet. Il avait la forme d'un petit 
violoneelle“. Albert Sowinski ,,Les Musiciens Polonais et Slaves.“ Paris 
1851. pag. 50. 
> Vidi u istom djelu stranu 51. 
