82 1. KUKULJEVIĆ, 
Karlovačka i primorska krajina s Likom i Krbavom bijaše ustro- 
jena na vojnički, ali ne bijaše još onako po strogo vojnički ure- 
djena kao varaždinska. 
Civilna Hrvatska bje razdieljena na tri županije: varaždinsku, 
križevačku i zagrebačku, ali od dviuh posljednjih odkidala je voj- 
nička vlast koliko mogla na korist vojničke krajine. 
Na čelu civilne političke uprave u Hrvatskoj stojao je ban ili 
banski namjestnik s banskom konferencijom, sastavljenom ponajviše 
iz velikaša i viših dostojanstvenika. Županijske poveće častnike bi- 
rao je hrvatski sabor ili ban, koji je imenovao takodjer zapovjed- 
nike i častnike banske krajine i banderijalske vojske (insurekcije). 
Vrhovno sudište za civilnu Hrvatsku i bansku krajinu bijaše 
banski stol i kotarski ili zemaljski sud (Tabula districtualis). 
Financijom upravljala je komora, porezovnimi poslovi sabor i 
porezni exactor, imenovan po saboru. U krajini bijaše narod prost 
od poreza, kao u civilu plemstvo, predialiste i slobodnjaci. 
Puk bijaše u civilnoj Hrvatskoj razdieljen na kmetove, predialiste 
i slobodnjake, stojeće ili pod gospodstvom svojih vlastelja, većom 
stranom od staroga koljena hrvatskoga, ili pod vlašću crkve. Sva 
skoro poveća slavonska vlastelinstva bijahu stranom darovana, stra- 
nom prodana inostranim obiteljim, došavšim iz Njemačke, Italije, 
Španije, Ugarske, Srbije, Bugarske itd. Od mnogih tudjih pridošlica 
hoću da spomenem samo Brandaue, Karate, Kolorede, Eltze, Kuhne, 
Odeskalke, Sch&nborne, 'Frenke itd. 
U ovom dakle više ili manje žalostnom stanju bijaše Hrvatska i 
Slavonija, kad nasljedni rat otvori krvava svoja ždriela, te do skora 
poteče krv hrvatska u Bavarskoj, Austriji, Českoj, Moravskoj, Šlez- 
koj, Italiji, Francezkoj, Belgiji i Holandiji. 
Čete hrvatske, što pješke, što na konju, polete odmah početkom 
rata sa svih strana na ratište, osobito u Česku i Moravsku. 
Medju hrvatskimi ratnimi anis one dobe nalazim kao zapo- 
vjedajuće generale: grofa Karla Baćana, bana hrvatskog, Franju 
grofa Nadažda, kasnijeg bana hrvatskog, Josipa grota Festetića, 
Benvenuta grofa Petaza, Franju grofa Forgača, Makara, Baranjaja, 
Minskoga, Tripsa itd. Medju pukovnici i podpukovnici bijahu Josip 
grof Drašković kasniji Feldzeugmeister i zapoviedajuči general u 
Erdelju, Petar Paraminski, Stjepan barun Patačić, Juraj Pogledić, 
baron Kollin, grof Guicciardi, Josip Benzoni, grof Herberstein, Dillis, 
Monasterlić, Preradović, Menzel, Gavro Skerlee, Litvić, Hoberdanec, 
Floris, Budaj i t. d, a medju ovimi najpoduzetniji i najodvažniji 
