HRVATI ZA NASLJEDNOGA RATA. 107 
Jur dne 22. travnja 1743. mogao je ban, baveći se u Šiklošu, 
podati zapovied Domjaniću da svoje banderijalce iz Slavonije po- 
šalje kući, samo 100 od njih imao je zadržati i postaviti pod za- 
povied pukovnika baruna Sojera. 
VIII. 
Početak sjedinjenja Slavonije s Hrvatskom. 
U isto doba priobći ban svomu namjestniku radostnu viest, da je 
sjedinjenje posestrime Slavonije s Hrvatskom konačno odredjeno, te 
ga moli da traži u Hrvatskoj sposobne plemiće za županijske službe, 
pošto je u Slavoniji ,populus rudis et inenltus“. Ali prosti puk u 
Slavoniji, čuvši o toj namjeri jedinjenja, volio je još uvjek da padne 
pod krajinu vojničku, nego li pod civilnu Hrvatsku, jer krajišnici 
bijahu tada prosti od svakoga poreza i robote. S toga dodjoše po- 
slanici seljaka slavonskih pred bana u Šikloš, moleći ga, da ih stavi 
pod krajinu. Kad čuše od bana, da je ozbiljna volja kraljičina da 
se Slavonija pripoji civilnoj Hrvatskoj, odoše izaslanici, po tajnom 
nagovoru njekih vojničkih častnika, u Osiek gencralu Engelshofenu, 
koj im dade putne listove, da mogu otiči u Beč s molbom pred 
kraljicu. Ali ban pisa odmah u Beč, da su isti izaslanici seljački 
drugovi buntovnika, te savjetova ujedno, da se u Beču pridrže i 
zatvore, da ne bune kod kuće puk iznovice. Engelshofenu nebijaše 
milo postupanje banovo, ali poznavajući veliki njegov upliv u Beču, 
smiri ge, dočim sam ban ode u Slavoniju, gdje se u Valpovu do- 
govarao sa slavonskimi oficiri i poslanici hrvatskoga sabora u poslu 
sjedinjenja Slavonije.! 
Dne 1%. travnja zamolili su bana slavonski vlasteli, neka izvoli 
i njih pozvati na viečanje, kad se bude radilo o načinu sjedinjenja. 
Ovu molbu podpisali su: Martin Črnić, rektor Ježuvita, kao opat 
kućevački, barun Vrenk, podpukovnik i vlastelin brestovački, Marko 
i Josip baruni Pejačevići, vlastela od Orahovice, Feričanaca i Našica, 
napokon sudac i poglavarstvo grada Požege. Ali čini se da se na 
ovu molbu nije ban obazrio, budući da je jedino po saboru imeno- 
vano povjerenstvo pod predsjedničivom grofa Aleksandra Patačića» 
u sporazumljenju s banom, tjeralo i od sada sav posao sjedinjenja 
od strane civilne. 
! Aeta ban. 1743. br. 94. Za katoličku Subotsku izradi ban, da je pod 
imenom ,,Sveta Marija“ dne 7. svibnja 1743. povišeno u red trgovišta te 
odkinuto izpod vlasti vojničke, dobivši svoje poglavarstvo, svoj grb i tri 
sajma na godinu. Acta ban. 1743. br. 228, 
