HRVATI ZA NASLJEDNOGA RATA. 119 
S toga tješi ban biskupa i poradi najnovijih povrieda nanešenih hr- 
vatskomu zemljištu od strane novljanskoga kapetana Cerić-age, na- 
govarajuć ga, da nikako nenaruši mir s Turci, pošto monarkija 
dosta lukavih neprijatelja ima. Sa žalošću primi ban u isto doba 
viesti, da se u Slavoniji razbojničke čete umnožavaju, da je hrvatska 
krajina u veoma tužnom stanju radi nesigurnosti i siromaštva, a 
u Bosni na granici hrvatskoj da se pojavila kuga. 
Herceg Karlo priedje dne 24. kolovoza sretno natrag preko Rena, 
praćen iz daleka francezkom vojskom, kojoj se je umno ugibati 
znao. Na putu, prije nego li naša vojska prebrodi rieku Saar, udari 
na jedan dio Nadaždevih i Trenkovih četa tisuća francezkih pje- 
šaka, s jakom četom konjika; ali neprijatelj bude od naših sretno 
suzbijen i raztjeran. Isto tako suzbijahu panduri i krajiški Hrvati 
Franceze kod Angenaua. 
Koncem srpnja 1744. ode takodjer veća strana hrvatskih četa, 
poradi pruskih gibanja, iz Bavarske u Česku, kamo ih je imala 
sliediti i ostala banova vojska, kako to ban priobći biskupu Branjugu 
dne 6. kolovoza. 
Pukovine varaždinskih i gradiskanskih krajišnika, zajedno sa dva 
bataljuna banderijalaca i 400 konjika, svega skupa 6000 Hrvata, 
odvede u Česku general Festetić, te dodje za sedam dana do Hofe- 
licah, dvie milje daleko od Praga. 
Treći bataljun banderijalaca s podpukovnikom Škrlcem, zatim 
pojedini odieli Posavčana, Klementinaca, Karlovačkih dobrovoljaca, 
pod kapetanom Vukom Prodanovićem, kao i karlovački husari pod 
Bartoletijem ostadoše u Bavarskoj pod zapoviedju generala Biirenklava. 
Samoga bana, prije nego ostavi Bavarsku, uznemirile su dvie 
neugodne viesti, jedna priobćena po pukovniku barunu Patačiću, 
da se njegovi vojnici počimlju buniti poradi uzkračivanja obećane 
im veće plaće; a druga, primljena od grofa Aleksandra Patačića i 
biskupa Branjuga, koji dne 12. i 26. kolovoza javiše banu, da je 
kuga iz Bosne prodrla u sisački kotar, u sela Drenčinu, Gredu, 
Jasvenik, Brest i Letovanić, te da če se razbojnici u Slavoniji tekar 
izza sjedinjenja Slavonije s Hrvatskom uništiti moći, jer se pod ko- 
morskom upravom ništa odlučna proti njim poduzeti nemože. Veoma 
razžalosti bana i pobuna Var&ždinaca, od kojih oko 24. kolovoza, 
njih 1008 na broju svojevoljno otidu kući, kako je sam dne 29. 
kolovoza iz Miesa prijavio hercegu Karlu." 
! Arneth, II. 424. 
