HRVATI ZA NASLJEDNOGA RATA. 143 
poručnik Dvorski, i jedan stražmeštar. Boj trajaše od 11 u jutro 
do 4 poslie podne. Njemu samomu ozledjena bje u boju opet ruka 
i noga. Neprijatelji pobjegoše preko Rena, iza kako sažgaše jedan 
most, a drugog baciše u vodu. Naši odoše za njimi u potjeru, a 
on E S ranjenimi kod generala Minskoga.! 
Dne 17. srpnja bijaše Škrleev bataljun u Ladenburgu. Ovamo 
dodje i jedan bataljun slavonskih krajišnika s generalom 'Tripsom 
i jedna pukovina krajiških konjika s pukovnikom  Manasterlićem. 
Pod ovoga zapovjed pripade i Škrlec sa svojom četom. Od ove čete 
pobježe dne 30. srpnja iz tabora kod Hochrustiuka korporal Ju- 
riša Kristić sa pet prostih vojnika Kostajničana, a jedna satnina mo- 
rade se pridružiti vojnomu odjelu od 100 pješaka i 100 konjika, 
koji odoše u potjeru za neprijateljem. 
Četiri dana kasnije pobježe od Škrleove čete opet jedan korporal 
sa osam momaka. 
Ban se desio za toga u Haidelbergu, uredjujući vojsku i pošilja- 
jući naloge banskomu namjestniku glede sjedinjenja Slavonije s Hr- 
vatskom. Ovamo javi banu Škrlec dne 6. kolovoza, da je poručnik 
Dvorski od dobivenih rana umro, a kapetan Illja Dobrojević da će 
ih težko preboljeti. (Dne 18. ma umro je doista.) Preporuča ujedno 
za nagradu korporala Ivana Markovića, koj mu je u bitki kod Nord- 
heima spasio život. Ban imenova ovoga zastavnikom, premda bi- 
jaše medju buntovnici kod Donauverta, bivši radi toga zatvoren u 
Ingolstadtu. U Viesentalu pobjegne od 20 do 27 kolovoza opet 44 
banderijalskih vojnika s jednim stražmeštrom. 
U Nizozemskoj bijahu od Hrvata tri bataljuna krajišničkih pje- 
šaka i dvie satnije granadira. Ovi dieliše istu žalostnu sudbu s osta- 
lom malenom austrijskom vojskom, kojoj bješe na čelu general Kč 
niggriz. U krvavoj bitki kod Fortenoya, dne 11 svibnja, vojevahu 
Hrvati u središtu savezne vojske austrijske, englezke, holandezke 
i hanoverenske, suzbijajući junačkom odvažnošću neprijatelja, dok 
francezki vodja Mavro princip saksonski, potisnuvši natrag oba 
krila naše vojske pobjedu neodrža. U toj bitki izgubi savezna vojska 
4,000 a francezka 7000 ljudih. 
U Italiji odlikovahu se hrvatske čete još godine 1744. kad je 
knez Krsto Lobkovic prodro u okolicu rimsku, potisnuvši španjol- 
skoga generala Gagesa do napuljske granice. 
U bitki kod Veletra (dne 10. kolovoza 1744) proslave se Ličani 
1 Acta banalia 1745. N. 166. 
