148 I. KUKULJEVIĆ, 
Čim se znatno povećana austrijska vojska u Lombardiji sakupi i 
dne 1. veljače do Mantove dopre, bješe i nestalni kralj sardinski 
prinužden iz nova se Austriji pridružiti, prekinuvši započeta poga- 
djanja s Francezi. 
Prvo poveće poduzeće austrijske vojske bijaše jurišanje grada 
Codogna, što je ležao na lievom kraju Pada, na ušću rieke Ade. 
Prem da je rečeni grad branio španjolski general Duca di Vialba 
sa 6 pukovina, to ga je ipak Birenklau sa generali Ismeringom i 
Rathom sretno iztisnuo iz grada mnogo manjom vojskom, kod koje 
bijaše 600 Hrvata i 300 konjika.' 
U Milanu, u kojega bijahu unišli Španjolci, branila je malena 
posada od 1500 austrijskih vojnika još uvjek postojano gradski ka- 
steo. Medju ovimi vojnici bijaše takodjer 600 Varaždinaca i Brodjana. 
Kad kralj sardinski osvoji gradove Asti i Aleksandriju, a general 
Braun potjera Španjolce preko Ade, uteče i Don Filip iz Milana, 
a malena posada kaštelska razori sve šanceve oko Milana i Pavije. 
Do skora bješe Španjolci protjerani iz svekolike Lombardije. 
Krajišnici varaždinski i posavski odlikovali se pod vodstvom Na- 
daždovim kod Parme, gdje su uzeli na juriš utvrdjeni most i raz- 
tjerali naoružane seljake, a zatim osvojili su dne 28. ožujka i grad 
Gvastalu, kojega je branilo 8000 neprijatelja. 
Odmah zatim razbili su Hrvati jedan dio vojske španjolskoga ge- 
nerala Castelara kod Gvaltiera, u kojem mjestu ostadoše kao po- 
sada Varaždinci. Isto tako suzbiše Hrvati pod Nadaždom Castelara 
kod mjesta Marzolara, tjerajući ga do Sarzana na moru, ubivši u 
potjeri do 3000 Španjolaca. 
Kod Ponte Premolia nasrne Đ00 Varaždinaca pod pukovnikom 
Makarom na jedan odiel Španjolaca, i zarobi jednoga kapetana sa 
više vojnika. Dne 22. travnja predade se našim dobro utvrdjeni 
grad Parma, a dne 19. svibnja osvoji general Nadaždi i pukovnik 
Budaj s Hrvati i granadiri tvrdjicu Ussolengo, koju je zatim bra- 
nilo 50 Varaždinaca s jednim poručnikom proti 2000 Španjolaca.? 
Ne manjom hrabrošću vojevahu Hrvati kod Rivalta i Montechiara, 
osvojivši ove tvrdjice, zatim kod San Lazara i Galiana. 
U znamenitoj bitki sa Španjolci i Francezi, pod Gagesom i Mail- 
! La storia del anno MDCCLXVI. Amsterdam p. 102. 
* Storia dell! anno 1746. Amsterdam p. 240. Waniček Geseh. der Milit. 
Grenze II. 384—388. Oest. Milit. Zeittseh. 1840. Hefl. 9. 
