HRVATI ZA NASLJEDNOGA RATA. 101 
Ustaše čuvši kod kuće ovu žalostnu vjest, razidu se i umire sve 
po malo, a majora Galla i Portnera, podpukovnika Depocija kao 
i kneza Sertića pozvaše u Karlovac pred ratni sud. 
Podpukovnik Depoci okrivljen s porazumljenja s buntovnici umre 
iz nenada prije odsude, isto tako umre i knez Sertić u tamnici, 
kako kazivahu od otrova, nehtijući sudu odkriti početnike bune. 
Rečeni sud karlovački bijaše sastavljen po principu Mildburgs- 
hausenu. Predsjedao mu pukovnik Josip Benzoni. Iztragu vodio 
generalni auditor Jenkos. Prisjednici bijahu po jedan major, kape- 
tan i perovodja. Po ovom sudu, sastojećem iz s4mih inostranaca, 
bi odsudjena 24 krajišnika na različite kazni. Deset njih pogu- 
bljeno je mačem. Trojicu ubiše na kolu, smrvivči im tielo, i na- 
taknuvši odsječene glave na kolac. Sedam častnika i podčastnik: 
odsudiše na gubitak časti i na viečni zatvor. Petoricu poslaše na 
šanceve.' Medju odsudjenimi na doživotni zatvor bijahu i spome- 
nuta dva majora Gall i Portner, zatim auditor Mato Kuhačević i 
njegov bratučed N. Kuhačević. 
Mato Kuhačević bijaše najprije zatvoren kao i barun Trenk u 
moravskoj tvrdji Špilbergu nad Brnom, z.tim u Kufsteinu. Taj 
učen i slobodouman muž rodio se u Senju početkom 18 stoljeća. 
Porodica mu bijaše imućna i ugledna, a on sim bješe obće štovan 
od svojih senjskih sugradjana. Dva njegova brata Luka i Franjo 
bijahu svećenici crkve senjske. Prvi umre g. 1108 kao predstojnik 
kanonik i župnik senjski, a drugi g. 1768. kao kanonik senjski. 
Bestra mu Klara udala se za njekog Udragovića. 
Mato bijaše vješt pravoznanac, govorio je više jezika, ali je naj- 
volio govoriti i pisati hrvatski, premda je službeno dopisivao latinski, 
njemački i taljanski. U svoje doba bijaše on jedini hrvatski pjesnik 
u primorju i u hrvatskoj Krajini. Vid Došen i Joso Krmpotić, oba 
Ličanina, mladji su od njega. 
Čini se, da je Kuhačeviću pri pjevanju uzorom služio Zadranin 
Andrija Baraković, jer je i on pjevao u dvanaestercih. Kuhačević 
izpuštao je ipak u sredini dosadne srokove, koji u obće ne teku 
u njegovih pjesmah vazda pravilno i harmonično. 
Kuhačevićev jezik hrvatski prilično je ugladjen, nu zanaša više 
na primorsku čakavštinu. Vidi se u svemu, da je učio jezik od na- 
roda, kao takodjer iz starijih hrvatskih hnjiga. 
1 Waniček Geseh. d. Milit. Grenze. 1. — Bach, Otočaner Regiments- 
Geschichte. — Kussan, Oguliner-Reg.-Gesehichte. 
