160 I. KUKULJEVIĆ, 
Conija, kod Campofreda, (19. listopada), gdje pade gradiški kapetan 
Monasterlić, kod Bareelorette, kod _Vintimilje i kod San Agostina. 
Na zimu g. 17417 odpuste veću stranu krajišnika kući, samo pet 
bataljuna ostade u Italiji. 
U isto doba buktio je rat u Belgiji i Holandiji, gdje bijaše za- 
povjednikom austrijske i holandeske vojske ban hrvatski grof Karlo 
Baćani, dočim je čitavoj saveznoj vojski zapoviedao englezki  ge- 
neral herceg Kumberlandski. 
Banu, koj se desio početkom g. 1747 u Cahah (Akvisgrani) 
pisa dne 14 siečnja grof Aleksandro Patačić, da vlada moli stališe 
hrvatske neka dignu što prije na noge 4000 vojnika banderijalskih, 
i neka ih do mjeseca ožujka pošalju u Belgiju. Kasnije prijaviše 
banu banski namjestnik Branjug i stališi hrvatski, da će poslati 
3000 vojnika. 
Za ove vojnike, da se što prije na put spreme, pisao ban stali- 
šem hrvatskim dne 21. siečnja, vrativ se tada uprav iz Holandije 
u Cahe, primietiv uz svoju molbu, kako se on kao ban vazda po- 
nosi narodnom hrvatskom vojskom.! 
Jur dne 13 siečnja primi ban od hrvatskih stališa viest, da će 
narodna vojska krenuti koncem ožujka put Belgije, i to pod za- 
poviedju pukovnika Jurja Pogledića, podpukovnika Baltazar Jurišića 
i majora Baltazara Bušića. Na ovu viest izjavi ban svomu namjest- 
niku Branjugu dne 22 veljače svoju veliku radost. Nu i kod dvora 
u Beču porodi ova viest ne malo veselje, te jur. dne 1 ozujka po- 
hvali kraljica svojim odpisom bana i stališe hrvatske, što odlučiše 
poslati vojsku od 3000 ljudih. Ujedno bje dozvoljeno, da se broj 
častnika banderijalskih umnoži s podporučnici, a u smislu hrvatske 
autonomije bude po želji stališa opozvana naredba, da se računi 
županija slavonskih imadu pregledavati po ugarskom namjestničtvu.? 
Dne 26 ožujka 1/41 ode doista prvi bataljun banderijalaca s ma- 
jorom  Bušićem iz Zagreba na put u Belgiju, a za njim sliedjaše 
druga dva bataljuna svaki sa 1000 vojnika. 
! A tempore, quo me inelyti huius Regni Banum esse reipsa glorior, pe- 
culiare semper inde hausi solatium, et officii banalis existimationem haud 
leviter augeri sensi, quoties martiam gentis croaticae virtutem et praeelara 
utiliaque servitia, quae his etiam perdurantis belli temporibus praestitit, 
non solum ab augusta aula benigne recognosci, verum per exteras quoque 
nationes depredicari intellexi, et quorum ipse oculatus testis fui. Acta Ba- 
nalia 1747 N. 12. 
* Acta ban. 1747. N. 27. 
