HRVATI ZA NASLJEDNOGA RATA. 165 
XX. 
Ratovanje g. 1748. i mir. 
Godine 1748 nastavi se rat u Belgiji iznovice. Iz Hrvatske do- 
djoše opet nove čete krajiške. Uz saveznu vojsku pristane i 36.009 
Rusa pod generalom Repninom!. 
Ban Baćani bijaše sastavio za godinu 1748 novu i od engleskoga 
kralja veoma pohvaljenu ratnu osnovu, po kojoj bi se imala bila 
savezna vojska povećati sa 186,000 vojnika i nastaviti rat u Nizo- 
zemskoj. Ali ova osnova bješe osujećena mlitavošću i neradom En- 
gleza i Holandeza. Baćani morao se opet pritužiti svojoj kraljici, 
da saveznici nisu upotriebili shodne mjere za izvedenje osnove, te 
da su i prevažne tvrdje Breda i Mastriht u toli zlom stanju, da 
se uzdržati neće moči. 
o oMrvati bijahu ove godine u Belgiji pod generali Baranjajem 1 
Tripsom. Francezi spremahu se medjutim velikim naporom pod 
maršalom Mavrom Saksonskim da osvoje tvrdju Mastriht, o kojoj 
reče isti maršal, da tamo leži mir. Ovu tvrdju branilo je B000 Ho- 
landeza i D000 austrijanskih vojnika pod zapoviedju hrabroga ge- 
nerala D'Aylve, 
Banderijalske čete ležale su početkom godine stranom u Rosen- 
daelu, stranom u Sundertu. Od tuda bješe oko 19 siečnja od ma- 
jora Bušića poslan kapetan Jure Pejčić sa svojom satninom, da otme 
neprijatelju hranu i strieljivo: ali nagazivši na poveću silu, bude 
satnina natrag potisnuta, kapetan Pejčić ubijen, a poručnik Kon- 
stantin Držanić sa 29 vojnika opasno ranjen.“ Na mjesto ubijena 
kapetana bude imenovan Mirko Vinković. 
Boljim uspjehom vojevahu banderijalci u njekom okršaju kod 
tvrdje Bergen op Zoom, koju htjedoše Francezi obskrbiti hranom. 
Taj okršaj spominje ban pohvalno u pismu pisanom dne 19 ožujka 
iz Haga pukovniku Poglediću. On kaže: da je radostnu viest o 
junačtvu banderijalaca čuo ne samo od generala Hadika, koji je 
vodio jedan odjel vojske proti Francezom, nego i od hercega Kum- 
berlandskog, te je ista viest pohvalno razglašena i po novinah. On 
će ju, nastavlja ban, dostaviti do znanja i samoj carici, s molbom, 
da ona dva topa što su tom prilikom osvojili Hrvati, ostanu njim 
na dar i na uspomenu. Dok nedodje medjutim previšnja odluka, 
1 Ovu vojsku imao bi bio voditi ruski general Bismark, ali budući da je 
bio pruski podložnik, nehtjedoše mu ju povjeriti. Arneth. HI. 357. 
2 Acta ban. 1748. 
