HRVATI ZA NASLJEDNOGA RATA. 173 
jenjem Krajine stanovnici krajiški bježahu u Tursku, dočim na 
suprot iz mnogih krajeva svieta dodjoše tudji naseljenici u Slavo- 
niju i ponješto u Hrvatsku. 
Osamgodišnji nasljedni rat doni Hrvatskoj i drugih kojekakovih 
nevolja. Zemlja, u kojoj bijaše i prije malo prometa i trgovine, bu- 
dući zatvorena od svijuh strana neprijateljskom joj granicom, ca- 
rinskimi pregradami i komorskom upravom, osiromaši za vrieme 
rata podpunoma na novcu, na marvi i na konjih, kojih nebijaše više 
smoći ni za porabu domačih konjika. Uz prkos tomu zahtievala 
vlada od zemlje, za uzdržavanje dvijuh banskih regimenta, osim 
40.000 forinti, što ih zemlja u podporu davala, još novih 34.000 
for. Nu ovaj zahtjev odbije sabor hrvatski, savjetujuć vladu, da 
ove novce namiri ili iz svoga žepa, ili iz komorsko-fiškalskih dobara 
zrinjsko - frankopanskih i Mikulićevih, te iz poreza slobodnjačkih i 
gradskih. 
K novčanim nevoljam pridruži se i pošast ljudska i marvinska. 
Kuga prodre iz Turske preko granice, harajuć nemilosrdno u nje- 
kih kotarih, a na liečnicih bijaše još tada velika oskudica. Za svako 
pako bolje uredjenje zemlje manjkalo je duševnih i materijalnih sila. 
Ali ne manje nezgode podnosile su i one evropske države, koje 
su vodile rat proti Austriji. 
U Francezkoj nastade tolik glad, da su se ljudi morali hraniti pa- 
pratom na mjesto kruha. Novaca nesstade sasvim, a vojnička snaga 
iznemogne na kopnu i na moru. Francezka nije od rata zadobila 
drugo, do nješto slave radi dobivenih njekih bitka u Holandiji. 
Španjolska oslabi i osiromaši na toliko, da su se svi slojevi pu- 
čanstva tužili na skrajnu nevolju. 
Bavarska i Saksonska bijahu poharane i oplienjene. 
Austrija izgubi liepu pokrajinu Šlezku , a u Italiji Parmu, Pia- 
čencu i (Gvastalu. 
Jedina Pruska povisi se umom svoga lukava vladaoca na višji 
stupanj velevlasti, dočim Englezka, pokazavši svoju snagu na moru, 
ojača kao sila pomorska. 
Daleka Rusija poče prvikrat zasiecati sa svojom sakrivenom ogrom- 
nom silom u Evropu, spremajuć se za veliki zadatak svoje slaven- 
ske budućnosti. 
