Ob anemometriji u obće uz obzir na 
vladajuće u nas vjetrove. 
Citao u sjednici matematičko-prirodoslovnoga razreda jugoslavenske akademije 
znanosti i umjetnosti 27. svibnja 1876. 
PRAVI ČLAN /J. "VOoRBAR. 
Neima možda grane znanosti, koja bi pogledom na materijalno 
stanje čovjeku toli važna bila, kao što meteorologija, kad bi se svi 
oni pojavi, koji u njezino područje zasiecaju, na stalne uzroke i 
zakone svesti mogli. "Va o čem visi toliko dobrobit pojedinaca i cielih 
naroda, koliko o produkciji zemlje? A šta koristi i najplodnije zem- 
ljište, ma obratila se nanj sva znanost i umjetnost racionalna te- 
žanja, ako mu nebo u horu neposluži toplinom i vlagom, ili ako 
obilatim plodom blagoslovljena polja smlati tuča ili opustoše siloviti 
orkani! Kakova uspjeha imadu države od trgovine po riekah i moru 
gdje se oluje i orkani spuštaju na brodovlje a ledene mu gore put 
zakrčuju? A što tek da reknemo o najdragocijenijem blagu, koje se 
nikakovom zamjenom osigurati nemože — o zdravlju, koje o zraku 
i liepu vremenu više visi, nego o komadiću probavljene hrane? Ko- 
like dakle blagodati po čovjeka, kad bi se svi pojavi, što se na 
zemlji te izmedju neba i zemlje sbivaju, na poznate uzroke i stalne 
zakone svesti dali! Kad bi mu to za rukom pošlo, onda je čovjek 
odgonetnuv tajne prirode, kadar da takovim pojavom izvor, razvi- 
tak, smjer i dobu označi, a učiniv to, znati će i svoj život prema 
tomu urediti. Nije dakle samo suhoparna teorija, nije puka učenjačka 
zvjedljivost, koja čovjeka ponukova zaviri za tajno velo meteo- 
rologije; već je to i materijalna dobrobit čovjeka, koja s učenjakova 
nastojanja povoljno riešenje očekiva. S toga i dolazi ona laka vjera, 
kojom ljudi još danas prianjaju uz stara na sredovječnoj astrologiji 
osnovana proricanja vremena, stavljajući nadu ili strah u planetu, 
koja ove ili one godine zemljom vlada. Ovakovi lake vjere ljudi 
misle da se onako, kako su tečaji i miene nebeskih svjetova astro- 
RI BAN VITI 12 
