178 J. TORBAR, 
nomijom unapried označeni, toplina i studen, dažd i snieg, vjetrovi 
i oluje naviestiti mogu. Žalibože da tomu dosad nije tako. 
Astronomija sagradjena je na sjegurnih osnovih: ovdje su odkriti 
uzroci i pronadjeni zakoni, po kojih se nebeski svjetovi kreću — 
riečju: ovdje imademo činjenice, iz kojih um čovječji uzročnim sa- 
vezom izvadja sjegurne rezultate i dovija se nedvojbenoj istini; 
dočim je njena mladja sestra, meteorologija jošte nestašno gojenče 
najnovijih znanstvenih nastojanja, kojemu se jedva za porod znade, 
a kamo li da mu uhodimo neizmjerni obseg njegove vladavine. Me- 
teorologija je mlada kao znanost (jer priedmet sam o sebi je star 
koliko i sviet). Pojavi naime štono čine obseg meteorologiji, zani- 
mahu ljude, koji su se prirodom bavili, još u stara vremena, ali ih 
nemogoše svesti na stalne zakone: riešenje ovoga zadatka pridr- 
žano je kašnjim vjekovom. 
Buduć da u prirodi neima gola slučaja, već su svi pojavi nekim 
uzrokom po stalnih zakonih izvedeni, jasno je, da se i one promjene, 
što ih u zraku i našoj zemlji opažamo, dadu i moraju svesti na 
stalne uzroke i zakone, po kojih bivaju. Kad bi pako čovjeku za 
rukom pošlo odkriti te uzroke i zakone, onda je pronašao ključ, 
kojim će otvoriti vrata prirode, gdje su dosad čovjeku sakrivene 
bile tajne meteorologijskih pojava, te će promjene atmosfere — ono 
što jednom riečju vrieme zovemo — unapried naviestiti moći. Uza 
sve slavlje, kojim se danas čovjek u svih granah znanosti ponosi, 
nismo se ipak u meteorologiji ovoj tački jošte niti približili, a kamo 
li da smo ju prevalili. Imajuć ipak na pameti, kako je po um čovječji 
danas ono nesamo mogućim, nego pače stvarnim postalo, što se još 
nedavna nemogućim scienilo: neima niti najmanje dvojbe, da će doći 
doba, gdje će čovjek i one pojave, što se u našoj atmosferi skrivaju, 
jednom unapried naviešćati znati. La mćteorologie — veli Flama- 
rion — n' arrivera a soutenir_ la comparaison avec sa soeur ainće 
Vastronomie, c'est-a dire A čtre fixće sur des principes connus et 
A permettre a la science d' annoncer les mouvements del atmosphere, 
les vents, les pluies, les sćcheresses, les tempćtes comme elle annonce 
les mouvements, des astres, que du jour ou nous pourrons em- 
brasser_ sous un mćme coup d' oeil la circulation gćnćrale, qui 
s effectue constamment sur le globe entier et donne naissance aux 
diversitćs locales dont les rćgions comme les ćpocques sont partagćes !. 
Bila mnienja glede na mogućnost navieštanja meteorologijskih 
! LD'atmosphćre pg. 472. 
