OB ANEMOMETRIJI. 181 
Zagreb n. p. buduć mu širina 45% 47“ 40“ prevali u 1 sat samo 
1162 kilom.; mjesta ležeća pod 80% šir. prevale samo 289 kilom. a 
stožerna mjesta ostaju nepomična. Buduć da je zrak privlačivosti s na- 
šom zemljom spojen, okreće se i on nad svakim mjestom istom brzi- 
nom, kojom i površina prama iztoku. Tako je dakle zrak, što ga po- 
larne struje od stožera prama polovniku nose, pod uplivom dvijuh 
pokretnih sila, sile naime toplotne, koja ga izravan k polovniku tjera, 
i zemaljske vrtnje, koja ga ujedno sa zemljom od zapada prama 
istoku povlači, brzinom različitom, ovdje manjom ondje većom, kako 
je širina dotičnoga mjesta veća ili manja.') Dočim bi dakle polarna 
struja, da nebude vrtnje zemaljske, normalnim smjerom dolazila 
prama polovniku, te bismo mi na sjevernoj polutci imali uviek čisti 
sjeverni vjetar: okrene ova struja takovim smjerom, da u južnijih 
širinah puše ne od sjevera nego od sjevero-istoka, dočim na južnoj 
polutci. puše polarna struja ne kao južni, nego jugo-istočni vjetar. 
D istoga razloga postane ekvatorijalna struja u sjevernoj polutci u 
naših širinah već jugo-zapadna, a u južnoj polutci sjevero-zapadna. 
Pomislimo sada, da je sjeverna struja od 80" sjev. širine kre- 
nula prama polovniku i doprla do 49% dakle po prilici naše širine. 
Došav pod 49" ima ovdje velika razlika u brzini izmedju onih 
zračnih čestica, koje su došle sa 80" sjev. širine, i onih koje se 
pomiču pod 45" prama istoku. Dočim došle sa 80" česti provale pod 
45" —289.; kilom., okrene se mjesto pod 49" šir. u 1 sat za 1179., 
kilom. Dakle će se naše mjesto za 790 kilom. brže okretati. Ove dvie 
različite brzine možemo smatrati kao dvie sastavnice sile, od kojih 
postane posljednica, koja polarnu struju sjevero -istočnim smjerom 
k polovniku tjera. Čim bliže dopire sjeverna struja k polovniku, tim 
većma se približava istočnomu vjetru. S analognih razloga postane 
ekvatorijalna od polovnika k sjeveru upravljena struja tim većma za- 
padna, čim u veće širine dolazi, tako da u naših širinah dobivamo 
od čiste južne ekvatorijalne struje jugo-zapadni vjetar. 
Ova četiri vjetra, dva polarna i dva ekvatorijalna pušu pravilno 
i nepromienjenim smjerom čitave godine u obratničkih pojasih, te 
su ondje od davnih vremena pod imenom pasati poznati, i to po- 
1 1z poznatih zakona jednolična gibanja znademo, da se na polov- 
niku svako mjesto za jedan sat okrene od zapada prama istoku brzinom 
2 z=R 
pu a Ako uzmemo polumjer zemlje R=6377.,g3g kilom., onda 
C==1666:66 kilom. Ako se zemljop. širina označi sa 0, onda je brzina, 
kojom se okreće mjesto pod širinom € ležeće: c==(c0s. 0. 
