182 J. TORBAR, 
larni kao praviili dolnji, a ekvatorijalni kao protu-pasat, ili gornji 
pasat. Sjeverne polutke pasat kreće se izmedju 8% 12“ i 21% 45Y; 
pasatu južne polutke je sjeverna medja 2" 20', a južna mu se iz 
dosadanjih opažanja još nije mogla označiti. Gornji ili protupasat 
puše samo u visinah, te se na površini zemaljskoj niti neosjeća, 
van jedino na visokih gorah, kao u. p. na 8342 met. visokoj glavici 
afričke gore Tenerife. S toga govoreći o pasatu razumievaju se obično 
samo dvie polarne struje, naime sjevero-istočni i južno-istočni vjetar. 
Ako izuzmeš monsune, vjetrove indijskoga oceana, koji uplivom 
obližnjih indijskih kontinenta u obratničkih pojasih postaju, u onih 
stranah niti neima drugih vjetrova do pasata. 5 toga 1 jest ondje 
vrieme uviek pravilno i jednako, koje nesmetaju niti pustošeći or- 
kani, niti sumorne vjekovite tišine. Sasvim drugoga lica su u tom 
pogledu umjereni pojasi, kamo i naša postojbina spada. S toga ćemo 
se ovim pojasom obširnije baviti. 
Dočim u obratničkih stranah pušu samo pasati, dakle uviek dva 
vjetra stalnom pravilnosti, prestaje ova pravilnost, kako se priedje 
preko obratnika u srednje pojase. Uzmimo n. p. srednju Evropu. 
I ovdje vladaju čitave godine dva glavna vjetra: sjevero-iztočni, koji 
nije drugi nego polarni vjetar, i južno- zapadni t. j. equatorijalni 
vjetar. Da je onaj prvi polarni, poznaje se tim, što je studen i suh, 
kakov zrak dolazi samo sa sjevera; a ovaj drugi topao i vlažan, 
kakova struja samo s polovnika dolazi. Ali uz ova dva ima u naših 
stranah jošte 14 drugih vjetrovah, koji se tečajem godine pojavljuju, 
neračunajuć jošte nekoliko drugih, koji se samo strogo lokalnimi 
nazvati mogu. Od vjetrova vladajućih u umjerenih pojasih ima ih 
osam, koje čovjek i nebaveć se strogo znanstvenim motrenjem ovih 
struja lasno razaznati može: sjever, sjevero-istok, istok, jugo-istok, 
jug, jugo-zapad, zapad i sjevero - zapad. Na ovjetrulji, t. j. spravi, 
koja nam smjer vjetra pokazuje, ima izmedju svakoga od ovih 
osam još po jedan vjetar oznašen, n. p. izmedju sjevera i sjevero- 
istoka sjeverni sjevero - istok itd., dakle ukupno 16 vrsti vjetrova. 
Dapače mornarska vjetrulja ima ih 32 vrsti; nu to je više samo 
teoretička razdjelba; jer i na istom moru, gdje se najrazličitije 
struje zraka pojavljuju, neodgovaraju ovoj teoretičkoj razdjelbi i 
vjetrovi iste oznake. Na meteorologijskih motrilištih prihvaćeno je 
ipak 16 vjetrova te se ovi i na našem motrilištu u Zagrebu bilježe. 
Kako već opetovano napomenuh, ima samo četiri obćenita vjetra, 
kojim je obćenit kosmički izvor, te bi jedini ovi po cieloj zemlji 
