184 J. TORBAR, 
Pomislimo visoku goru, preko koje s one strane na ovu vjetar 
puše: on će se preko gore na ovu stran spustiti tako, da će se 
tekar u nekoj daljini iza gore zemlje kosnuti. Prostor što leži 
izmedju one daljine, gdje vjetar s ove strane gore počme o zemlju 
udarati i izmedju gore, zovemo zavjetrinu. Prema naklonu vjetrova 
smjera napram gori i prema visini gore je i zavjetrina veća ili 
manja. Iz mornarskih izviešća se znade, da u južnoj Americi kod 
Bolivije i Peru-a izmedju 27% i 3% južne š. ne ima nikada jakih 
vjetrova, dočim vrhuncem Kordilera pasat redovito žestokom silom 
struji. Ali 40 od prilike geogr. milja iza Kordilera osjeća se već 
na moru sila pasata. Prema tomu proteže se dakle daljina zavjetrine 
u južnoj Americi do 40 milja iza Kordilera. Iz ovoga i drugih slu- 
čaja izvadja poznati meteorolog Miihry zakon, po kojem daljina za- 
vjetrine stoji prama visini gore kao što 60 do 80 prama 1. Od- 
prije držahu, da se vjetar _ već u 30kratnoj visini gore iza ove na 
zemlju spusti. Dapače ima dokazanih slučaja, gdje daljina zavje- 
trine prema visini gore stoji kao 40: 1. To se zbiva osobito ondje, 
gdje aspiracija dužinu vjetrova spusta prikrati. Ja ću se po koj 
krat imati svrnuti na aspiraciju vjetra, s toga treba da ju protu- 
mačim. 
Ako se vjetar, spustiv se s ovu stranu gore, znatnijom silom 
obori iznad zavjetrine, povući će sobom iz viših slojeva toliki dio 
zraka, da će tim u zavjetrini nastati za onoliko rjedji uzduh, te će 
onamo sa svih strana udarati gušći zrak, da se tim poremećeno 
ravnotežje uzpostavi. Ovaj pojav zovemo aspiracijom, uzvratnjom 
(reverzija). Njemu se ima pripisati takodjer protivna struja, koja se 
često puta u zavjetrini osjeća. Ako je n. pr. preko zavjetrine pu- 
“hao sjeverni vjetar, osjetiti će se ovakovom uzpostavom poremećena 
ravnotežja u zavjetrini jug. Pojav sličan vjetarnoj aspiraciji nalazimo 
kod aspiracije vodene. U riekah, gdje se od jedne obale prema sre- 
dini uzduž pružio rt, vidimo, kako se doli tekuća voda iza rta uz- 
vrati te donekle gori teče. To je isti pojav, što ga kod vjetra 
aspiracijom zovemo, a u fizici je poznat pod imenom fizični para- 
doron. Osim nagle struje vjetra može pojav aspiracije imati povoda 
jošte i u samoj gori. Ako je naime gora s ove strane gola, te u 
obće takova tla, koje se sunčanimi zrakami jako ugrijati može: na- 
stati će ljetne dobe iznad ovakova ožarena tla ugrijani s toga raz- 
riedjen zrak, a tim je nastala aspiracija, koja će izpreko gore ovamo 
prelazeću struju k sebi pritegnuti i tim daljinu: zavjetrine znatno 
