OB ANEMOMETRIJI. 185 
prikratiti. Pojavi aspiracije u većoj mjeri opažaju se samo u viso- 
kimi gorami zaklonjenih zavjetrinah. 
Ja sam se u razmatranje zavjetrine nešto obširnije upustio, jer 
ju mi imademo u Zagrebu i njegovih okolicah, koje su zagrebačkimi 
gorami proti sjevernomu i sjevero-istočnomu vjetru zaklonjene. Naša 
zavjetrina je dakle južna. Kako daleko siže, možemo se vlastitom 
pažnjom osvjedočiti, kad s jeseni prvi ili s pramaljeća posljednji 
snieg padne. Dočim je naime zagrebačka gora biela, neima u Za- 
grebu niti okolici traga sniegu, ali se zato biele kakove dvie milje 
od Zagreba priedjeli počam od zapada iza velikoga Spusta preko 
brezovičkih brežuljaka Gorice“i Božjakovine, dakle gotovo u polu- 
krugu naprama zagrebačkoj gori, koja se proteže od zapada prama 
istoku sa sjeverne strane Zagreba. Uzam ovu prostranost naše za- 
vjetrine, mislim, da se njezina daljina prema zagrebačkoj 822 met. 
od Zagreba relativno višoj gori može uzeti kao Đ0 :1. Ja ću se 
na ovaj povoljni položaj grada Zagreba povratiti kašnje, kad dodjem 
govorit ob uplivu vjetrova na podneblje. 
Mnogokrat se opažaju u zavjetrini sasvim drugi od glavnoga 
vjetra ; jer dočim n. pr. preko zavjetrine puše sjever, osjećamo u 
zavjetrini jug, a kad što zapadni vjetar. 
Ovakovi u zavjetrinu glavnim vjetrom uvučeni drugotni vjetri 
su ograničenoga mjestnoga obsega; nu ima i takovih, rekli bismo 
po primjeru munjine, indukovanih vjetrova, koji se aspiracijom glav- 
noga vjetra zametnu i uz glavnu struju dosta daleko sižu. Pomi- 
slimo naime, da glavni vjetar duže vremena istim smjerom struji 
sred s jedne i druge strane tiha zraka. Ova tišina atmosfere, koja 
s jedne i druge strane glavnoga vjetra vlada, neće dugo trajati, 
već će se ravnotežje poremetiti, te će se odprije mirni a sad uz- 
kolebani zrak s jedne i druge strane pomicati kosim prema osi glav- 
noga vjetra smjerom. Eto dakle od jednoga sad već tri vjetra: 
glavni i dva pobočna. I ovomu pojavu vidimo nješto slična na 
rieci. Znademo, da sredinom rieke voda najbrže otiče, s toga ovu 
sredinu i zovemo maticom. Ali bacivši s jedne i druge obale spe- 
cifično lakših stvari u rieku, opazit ćemo, kako će ove sve većma 
prema sredini ploviti te se ne daleko od bačena mjesta s jedne i 
druge strane u matici naći. Ovo su isto tako indukovane struje, 
kao što i kod zračnih struja pobočni vjetrovi. 
Veoma znamenit je red, kojim se vjetrovi izmjenjuju. Već Ari- 
stotel reče u svojoj meteorologiji: ,Kada jedan vjetar prestane da 
drugomu mjesto ustupi, promjena se zbiva istim smjerom, kojim 
