186 J. TORBAR, 
sunce nebom ide.“ Taj isti pojav su opazili učenjaci, baveć se mo- 
trenjem prirode, kroz sva stoljeća do naše dobe. Polarni naime 
vjetar, kako već gori napomenu-mo, dolazeći s visokih širina, bude 
u nas već sjevero-istočni, dolazeći u manje širine prema jugu bude 
sve većma istočnim te je kod obratnika gotovo istočnjak i to kako 
rekosmo, uplivom vrtnje zemaljske. Ovdje ga zamieni ekvatorijalni 
južni vjetar te iz ovih dvijuh trajnih sastavnica, istočnjaka i južnjaka, 
postane samo južni istočnjak, koj pod uplivom zemaljske vrtnje 
prelazi u čist jug, s toga u jugozapad te napokon u zapad. Ovdje 
se zamieni zapadnjak opet polarnom strujom, koja prelazi u sje- 
verni zapadnjak i sjever, te se onda opet isti red opetuje. U našoj 
polutci idu dakle vjetrovi od sjevera na istok, jug itd., a u južnoj 
polutci od sjevera na zapad, jug itd., dakle obratnim redom cieli 
okrug. Ovaj pojav bješe već od davna opažan, ali ga je tek u naše 
doba njemački meteorolog Dove primjeri i dokazi iz svih vjekova 
utvrdio, pa je s toga po njemu dobio i ime: Doveov zakon ili vrt- 
nja vjetrova. 
Podpuni kolobar vrtnje neobidje vjetar uviek. Jer buduč da isti 
vjetar nepostaje uviek na istom mjestu, pa osim toga imade i ta- 
kovih mjestnih povoda vjetru, koji nisu dovoljni, da vjetar duže 
vremena traje, ne može obići ciele vrtnje, nego skoči natrag, dočim 
samo oni uztraju i dovrše cieli kolobar vrtnje, koji polazeć s ob- 
ćenitih stalnih povoda uztraju dugo vremena, toliko naime, da mogu 
obići cieli obod. 
Smjer i trajnost vjetrova običaje se grafički tako predočiti, da se 
središtem kruga povuku pravci sjekući se pod onimi kutevi, pod 
kojimi vjetrovi dolaze, te se od središta prema obodu na svaki do- 
tični pravac prenese toliko jedinica, koliko je krat vjetar puhao. 
Ovakov grafički nacrt smjera i trajnosti vjetra zovemo vjetruljom 
(Windrose). Ovo je najjednostavniji način, kojim si možemo pred- 
očiti priegled vjetrova, koji na nekom mjestu vladaju. Ja sam po 
bilježkah, kako ih na meteorol. motrilištu na zagr. realci nalazim, 
sastavio ovakove vjetrulje za pet godina, počam od god. 1811, te 
se po njih može vidjeti posrednji smjer i trajanje proljetnih, ljetnih, 
jesenskih, zimskih i godišnjih vjetrova. Razumie se dakako, da su 
ove vjetrulje valjane samo za Zagreb. Da se ipak vidi, kako smjer 
vjetrova visi o teritorijalnom položaju svakoga mjesta, uzporedio 
sam ponešto vladajuće vjetrove još nekojih mjesta naše domovine. 
Velim nekojih mjesta; jer premda su meteorol. motrilišta za klima- 
tologiju zemlje od prevelike važnosti, bijaše tek do najnovije dobe 
