188 J. TORBAR, 
danje zagrebačkih vjetrova s belovarskim, starogradiškim, rako- 
vačkim, senjskim i riečkim, nu malo ima sumjernosti sa zagrebačkom 
vjetruljom i onom ovdje napomenutih mjesta. Jer dočim u Zagrebu 
prevladjuju uviek sjevero-istočni i jugo-zapadni, pretežu u Bjelo- 
varu sjeverni i južni (sl. 8), u Staroj Gradiški (sl. 9) zapadni i istočni, 
u Karlovcu (sl. 7) sjeverni i zapadni, u Senju (sl. 10) samo istočni, 
ana Rieci (sl. 11) sjever, sjevero-istok i južno-istočni. 
Neimamo razloga dvojiti o točnom bilježenju vjetrova na napo- 
menutih motrilištih; s toga je vriedno pripomenuti, da jedini Zagreb 
točno izkazuje prevladjujuće sriednjom Evropom dvie glavne struje, 
polarnu i ekvatorijalnu, koje u nas, kako rečeno, preuzimlju sjevero- 
istočni i jugo-zapadni smjer, dočim ove prevage na navedenih drugih 
mjestih neima. Ova razlika ima se tražiti u mjestnih okolnostih ; 
jer prema tomu, jeli, kakovih i kojim smjerom idučih gora ima 
blizu kojega mjesta, svrne se jedan te isti vjetar drugim smjerom. 
Takovim mjestnim uzrokom ima se pripisati, da je u Zagrebu od 
osam glavnih vjetrova sjever najrjedji, jer u pet godinah čini od 
svih vjetrova jedva po jedan postotak, dočim dvogodišnji posredak 
u Bjelovaru čini 40, u Staroj Gradiški 16, u Karlovcu 17.;, u Senju 
4, a na Mieci 20 postotaka. 
Napomenuo sam već na drugom mjestu, kako prema različitim 
mjestnim uvjetom od jedne te iste struje mogu postati različiti 
mjestni vjetrovi, koje narod i posebnim imenom zove. Takav je 
vjetar i naša primorska bura. Ja sam samo jednom, vozeći se iz 
Zadra u Senj na parobrodu, osjetio silu ovoga vjetra. Ono nekoliko 
sati, što se naš parobrod borio na ulazu same luke s ovim vjetrom 
prije nego je u enj uleznuti mogao, nije dovoljno izkustvo, da se 
shvate i ociene posebnosti, kojimi se bura od ostalih vjetrova od- 
likuje; tomu se hoće višegodišnjega obitavanja na našem primorju 
te pomnjivo motriti, bilježiti i učiti postanak, miene, udaranje, po- 
puštanje i prielaz ovoga znamenitoga vjetra. Bura sjeverne obale 
sinjega mora igra važnu ulogu na meteorologijskih motrilištih naše 
monarkije; nu ipak nije ova vrst vjetra samo u našem primorju 
kod kuće, jer se pojavlja i u drugih priedjelih, a najčešće na mor- 
skih obalah, koje su sa sjeverne strane visokimi bregovi zaslonjene. 
Vriedno je pripomenuti, što poznati meteorolog Kćimtz piše o 
sličnom vjetru, koj potresa obalom Crnoga mora te ga ondje buran 
zovu. Ovaj je opis crnomorskoga vjetra burana tim zanimiviji, što 
po njem sasvim nalikuje na našu primorsku buru. Pošto je Kamtz 
u savez stavio franceski zapadno-sjeverni vjetar mistral s tršćanskom 
