192 J. TORBAR, 
koji su imali zgodu upoznati se s taljanskimi vjetrovi, nanj prena- 
šaju talijansko ime scirocco. Strogo uzamši ipak su ova dva vjetra 
različita, jer dočim naš vladajući vjetar, što ga naši jugom zovu, 
puše jugozapadnim smjerom te je vlažno topao, dolazi talijanski 
scirocco s juga ili jugo-istoka te je suh i tako vruć, da se n. p. u 
Palermu neusudjuju iz kuća izlaziti, kad ovaj vjetar trajno struji. 
Brydone piše na 8. srpnja 1770 iz Palerma: ,Jutrom u 8 sati 
otvorim vrata nesluteći da se toplota promienila i presjenetih se 
kako još nikad u svom životu. Najednom osjetih obrazom tako go- 
ruću struju, kano da je iz peći potegnula; ja se povučem natrag, 
zatvorim naglo vrata i zaviknem Fulartonu da je čitava atmosfera 
u vatri. Toplomjer pokaza na suncu 44 stepena.“' Ako se uzme 
na obzir ono, što je gori rečeno o promjeni smjera istoga vjetra 
s promjenom zemljopisne širine, zatim o kopnu i moru, koja i zna- 
čaj vjetra dalnjim tečajem mienjaju: lasno ćemo shvatiti, da naš ju- 
gozapadni vjetar ima doduše isto poreklo, koje i sicilski scirocco, 
nu dočim dolazeći neposredno iz vruće Sahare, svojom paležnom 
suhom strujom ožeže Palermo, izgubi dalnjim strujenjem preko 
Predozemnoga i Sinjega mora, i zasitiv se množtvom vodenih hla- 
pova paleću žestinu, postane dakle vlažno-toplim; a s druge strane 
uzlazeć k nam višom geogr. širinom osvoji si i južno-zapadni smjer. 

Osim geografske širine i različite prema njoj insolacije te okrom 
različita razmjera izmedju kopna i vode, odlučuju podnebje mjesta 
najviše vladajući vjetrovi i položaj gora. Bilo bi nesamo sa znan- 
stvenoga gledišta veoma zanimivo, već i s materijalnoga vrlo ko- 
ristno, kad bi se iz ciele naše domovine toliko sakupljena gradiva 
imalo, da bi se na ocjenu podneblja ciele naše domovine uporaviti 
moglo. Ostavljajući izpunjenje ove želje budučnosti, koja će se obi- 
latijim materijalom poslužiti moći, ja ću ovo malo meteorologijskih 
bilježaka obratiti na ocjenu podneblja samo našega grada i njegove 
okolice, imajuć pred očima vladajuće u nas vjetrove i zagrebačku 
goru. 
Svakdanjim izkustvom znademo, kako uz različite vjetrove na 
istom mjestu i različita toplota vlada. Znanstvenimi opažanji nastoji 
se o tom, da se odnošaj izmedju topline i svakoga vjetra grafičkim 
načinom tako predoči, da se vidi, koja toplota kojemu vjetru od- 
govara. Ovakov grafički nacrt zovemo termičku vjetrulju. Ovakove 
' Flammarion : L' atmosphčre pg. 549. 
