OB ANEMOMETRIJI. 193 
vjetrulje izkazuju nam u obćem priegledu, za koliko su vjetrovi 
dolazeći izmedju sjevera i istoka studeniji od onih, koji pušu izmedju 
juga i zapada. Vladajuće, u koliko u pojedinih mjestih lokalne okol- 
nosti pravac vjetrova nemienjaju, cielom srednjom Europom dvie 
glavne struje: sjeverno-istočna kao polarna i jugo-zapadna kao 
ekvatorijalna struja, donosi nam ona prema svojemu poreklu studen, 
a ova toplinu. Prema tomu kakove su mjestne okolnosti, navlastito 
pako položaj gora, te jedna ili druga od ovih struja više vlada, jest 
i toplota različitih mjesta iste zemljopisne širine takodjer različita. 
Dočim n. p. u Bostonu sjev. Amerike 42* sjev. širine tako žestoku 
zimu imadu, da se jezera na metar duboko smrznu, uspieva u Špa- 
njolskoj pod istom zemlj. širinom maslina, a u Dalmaciji već pod 
43" mogranj, smokva, maslina i drugo južno voće. 
Kako nam sastavljena po zagrebačkom motrilištu vjetrulja za 
mjesto Zagreb pokazuje, vladaju ovdje malom iznimkom samo dva 
glavna vjetra, sjevero-istočni i jugo-zapadni, i to onaj prema ovomu, 
kao što 46: 30.;. Dakle je sjevero-istočni gotovo za polovinu jači. 
Kad bi lice zemlje svuda bilo jednako, onda bi polarni vjetrovi, 
dolazeći s ledenih stožera bili najstudeniji, a ekvatorijalni najtopliji ; 
nu budući konfiguracija zemlje veoma različita: ovdje kopno, ondje 
more; ovamo suhe ravnine, onamo visoke sniegom i ledom pokrite 
planine, preko kojih vjetrovi struje: lasno ćemo shvatiti, zašto jedan 
te isti vjetar na različitih mjestih nedonosi isti stupanj toplote. U 
Beču, Parizu, Londonu je sjever najstudeniji, dočim je u Karls- 
ruhi i Hamburgu studeniji sjevero-istočnjak. Kakova je razlika to- 
plotom medju čistim sjeverom i sjevero -istočnjakom u Zagrebu, 
nedade se označiti, pošto se čisti sjever u Zagrebu tako riedko po- 
javljuje, da nam kod sravnjivanja pogledom na toplotu nemože 
podlogom služiti. Buduć da se u naših zemljopisnih širinah čist 
sjever, kako smo već razjasnili, vrtnjom zemlje sjevero-istočnjakom 
pretvori, imao bi ovaj vjetar biti u nas najstudenijim. Opažanja 
po cieloj srednjoj Evropi pokazuju, da je sjevero -istočni vjetar u 
istinu najstudeniji, izuzam gdjekoje mjesto, kojemu povoljne lokalne 
okolnosti ledeni sjevero-istočnjak ublažuju. 
Buduć da u Zagrebu najviše puše sjevero-istočnjak, 46%, od svih 
vjetrova, moglo bi se naše pedneblje razmjernno medju studenije 
brojiti, dočim ipak iskustvom znademo, da je zagrebačko pod- 
neblje blaže od mnogih mjesta, koja dalje na jug le e. Zagreb 
sa svojom okolicom je vegetacijom za tri nedjelje napried prema 
okolicam, koje znatnije prema jugu leže. Kako da si protumačimo 
BJ ARA EX XXVI) 13 
