194 J. TORBAR, 
ovo prividno protuslovje. Neima dvojbe, da ovu povoljnu okolnost 
imademo zahvaliti, kako no već gori napomenuh, zagrebačkoj gori. 
Velika je razlika izmedju sjeverno-istočnoga vjetra, koji otvorenim 
poljem struji, i onim koji puše preko visoke gore, kao što je to 
slučaj kod Zagreba. Jer dočim u našem slučaju velik dio studene 
struje iza gore ostane, imadu mjesta na otvorenu polju studen ciele 
neprekinute struje podnašati. Osim toga dolazi Zagrebu i njegovoj 
okolici u prilog osobito aspiracija, uslied koje i studen vjetar, spu- 
stiv se u zavjetrinu, toplijim postane. Ovo nam bude jasno, ako 
promatramo vjetrove pogledom na vlagu. 
Važni su naime vjetrovi pogledom na podneblje, ako se uzme 
obzir na upliv što ga imadu na vlagu. Da u atmosferi imade svuda 
vode u obliku zrakom lebdeće pare, to je poznato, kao što i to, 
da je ove pare mnogo više u morskih stranah, nego u onih prie- 
djelih, gdje je pretežnija sastavina zemaljske površine kopno. S toga 
je i množtvo vlage različito prema priedjelom odkud ju vjetar do- 
nosi. Sjeverni vjetri, jer dolaze s azijskih i evropskih kontinentalnih 
strana, donose nam studen zrak ali malo vlage. Naproti tomu do- 
nosi drugi u nas vladajući južno : zapadni vjetar, jer dolazi preko 
atlantskog oceana te se zasiti vodenimi hlapovi, obilate pare, koje 
se kišom ili sniegom pretvorene na zemlju spuste. Kako daleko 
nosi južna struja prama sjeveru vodene pare, dok se kišom na 
zemlju spuste, to visi o tom, kako se južna struja pod uplivom 
studenije sjeverne prije ili kašnje s visina atmosfere niže k zemlji 
spusti. Prema dosad navedenomu imala bi u srednjoj Evropi samo 
južna struja dažd donašati; nu pošto se ova struja, to prema zemljo 
pisnoj širini, to prema položaju i visini gora smjerom mienja, lako se 
može protumačiti, zašto u nekih mjestih drugi vjetrovi dažd donose. 
Tako n. pr. pada u Beču najviše dažda uz sjevero-zapadni', u nas uz 
sjevero-istočni i južno-zapadni vjetar. Da se može točno označiti, ko- 
liko atmosferičkih oborina donosi u nas koj vjetar, tomu se hoće više 
sakupljenih podataka, nego što ih mi danas imademo. Držim ipak, da 
će i buduća motrenja potvrditi dosadanje bilježke, po kojih oba vjetra 
sjevero-istočni i jugo - zapadni najviše vlage kod nas obaraju i to 
ljeti: lipanj, srpanj i kolovoz najviše jugo-zapadni, a ostale godišnje 
dobe sjevero -istočni vjetar. U nas drže i istočni i zapadni vjetar 
za daždonosan, te im je puk s toga nadjenuo takova imena, koja 
kišu naznačuju. Istočnjak i sjevero -istočnjak su u obće više suhi 
1 Klimatologie v. Dr. Lorenz pag. 138. 
