OB ANEMOMETRIJI. 195 
nego vlažni; ali budući oba hladna, donesu dažd samo onda, kad 
se u viših priedjelih sudare s ekvatorijalnom vlažnom strujom. O 
zapadnjaku nisu jednaka mnienja; po jednom donosi liepo vrieme, 
po drugom dažd. To visi o tom, je li dolazi uzvratom od sjeverne, 
ili pako pod uplivom mjestnih okolnosti od ekvatorijalne struje. 
Pravilno donosi jugo-zapadni kišu, sjeverno-istočni samo onda, kad 
dolazi u bliži doticaj s južno-zapadnom strujom; dočim čisti sjever 
donosi obično liepo vrieme; ostali vjetrovi sad jedno sad drugo, 
prema tomu, od koje struje postaju. Da u ovih slučajih gore važnu 
ulogu igraju, napomenuo sam već gori, a ovdje mi je pogledom na 
našu okolicu veći obzir uzeti na našu zagrebačku goru. 
Na drugom mjestu sam razjasnio, kako gore zaklanjaju pod so- 
bom ležeća mjesta proti vjetrom i kako je zavjetrina manje ili 
više prostrana prema visini gore. Ovdje mi je iztaknuti kako su 
gore ne samo tim važne za dotičnu okolicu, što ju zaklanjaju od 
silovite struje zraka, nego još i pogledom na promjenu toplote i vlage. 
Kada vjetar puše preko visoke i dugačke gorne kose, koja se 
priečki prama vjetrovu smjeru pruža, onda će, udariv o podnožje 
gore, ovom biti prisiljen da se na vrh digne. Dižuć se u vis po- 
stane zračna struja istim razmjerom kako se diže rjedja, a s toga 
i hladnija, čim više se uzpela. Dilazeći s druge strane niz goru 
dobiva tim više topline, čim u niže slojeve dolazi. "Tako dakle ne 
samo da gora s ove strane zakloni zavjetrinu pred vjetrom, nego 
i onaj vjetar što se aspiracijom u zavjetrinu spusti, bude znatno to- 
pliji od onoga, što u gornjih slojevih puše. Ovako se dakle suh ali 
studen vjetar pretvori uplivom gore na protivnoj strani u toplu struju. 
U visokih priedjelih njemačkih i švicarskih alpah puše često puti 
vrući suhi vjetar, koj onud fohn zovu. Donedavna držahu meteo- 
rolozi, da ovaj vjetar dolazi iz vruće pustare Sahare, s toga da i 
jeste toli vruć, da u kratko vrieme više sniega na alpah otopi, nego 
najveća sunčana žega. U najnovije vrieme uzeo je čuveni bečki me- 
teorolog Ilahn dokazivati, da f&hn nije drugo nego sa sjevera preko 
Alpa na južnu stranu prelazeća struja, koja silazeć u nizinu dojde 
pod veći zračni tlak, uslied česa se prema poznatim fizikalnim 
zakonom objam zračnoj struji smanji, tim bivši vezana toplina pro- 
stom postane i tako se toplota na južnoj strani Alpa znatno digne. 
Ovu teoriju potvrdjuju, kako Billwiller dokazuje, meteoroologijska 
opažanja u Švicarskoj. 
1 Vierteljahrsehr. d. Ziiricher Nat.-Ges. 1876. 
