196 J. TORBAR, 
Nemanje važna je promjena vlažna vjetra. Ako je dižuć se od 
podnožja prama vrhu gore vjetar vlažan, oborit će se iz ohladjele 
na vrhuncu struje vlaga u obliku dažda ili sniega na zemlju. Pre- 
tvoriv se vlaga u dažd ili snieg odriešit će se u struji opet ona to- 
plina, koja bijaše parom vezana, te će se struja za toliko toplija na 
drugoj strani spustiti, za koliko je vezane topline odriešeno. To su 
one blagodati, što ih gore svojim obližnjim okolicam pružaju. Za- 
grebačka gora protežuća se od zapada prama istoku sjeverno od Za- 
greba visoka je na najvišem sljemenu samo 820 met. iznad Zagreba, 
pa ipak imadu naš grad i okolica ovoj gori zahvaliti povoljan upliv 
na našu okolicu, koje nam mnogi zavidjeti mogu. Koliko nije gora 
visoka, toliko joj povoljni zaštitni upliv povećavaju šume, kojimi je 
obrasla. 
Uzmimo pogledom na ovako šumom obraslu goru i opet na um 
dvie vladajuće u nas struje sjeverno -istočnu i južno-zapadnu, i pu- 
stimo ih strujiti preko zagrebačke gore. Dočim se sjevero -istočne 
struje studen osjeća s one strane gore, projuri ona preko sljemena 
daleko iznad naše zavjetrine, a onaj dio, koj se uslied aspiracije 
i uzvrata ovamo spusti, znatno je topliji od glavne struje. Vlažna 
jugo-zapadna struja odniela bi toliko krat potrebitu nam vlagu dalje 
na sjever, da još penjuć se s ove strane prama vrhu nemora je 
ostaviti na ovom kraju, te tako pripunjuje vrela, odkud Zagreb 
vodu dobiva s jedne, a s druge oblažuje ljeti svojim izhlapljivanjem 
žegu, a zimi svojom oborinom ciču studen ne samo u Zagrebu, 
nego i obližnjoj okolici. S toga je opravdana bojazan onih za obće 
dobro zabrinutih ljudi, koji su radi bujnu vegetaciju našoj gori 
osigurati. Zamislimo se malko samo u ono doba, gdje bi rebra za- 
grebačke gore lišena bila bujnoga drveća, koje joj je danas zele- 
nim uresom. 
Zavjetrina mienja se prema tomu, je li zaklanjajuća gora gola 
ili šumom obrasla. Netreba na široko dokazivati, da se golo tlo 
više ugrije sunčanim žarom, nego ono, koje je bujnom vegetacijom 
obraslo; s toga je nad ovakovim tlom i zrak rjedji. Strujeći iznad 
gole gore sjeverni vjetar, nastat će iznad ugrijana tla s ove strane 
aspiracija, te će se uslied toga studenija gušća struja, kako pre- 
vali sljeme, da se izjednači poremećeno razredjenim zrakom ravno 
težje, tim brže i tim niže u našu zavjetrinu spustiti, čim je većma 
zrak bio ugrijan. Tako će tangencijalna ravnina, kojom s onkraj 
gore ovamo dolazeća studena struja naš obzor sieče, bliže Zagreba 
pasti, dakle će zavjetrinja biti skraćena na manji prostor, nego 
