OB ANEMOMETRIJI. 197 
što bi bila, kad bi šumom obrasla gora ovu dodirnu ravninu dalje 
odbijala. S ovoga razmatranja se jasno vidi, kako daleko bi se 
osjećale posljedice opustošene zagrebačke gore, ako se obzir uzme 
samo na promjenu topline. Druga ne manja nepovoljna posljedica 
bila bi, ako se pred očima ima promjena vlage, koju bi do gola 
posječena zagrebačka gora za sobom povukla. 
Gori bi izvedeno, kako vlažna struja zraka dižući se s podnožja 
prama vrhu gore ohladi, prejde preko tačke zasitišta, t. j. one tačke, 
gdje je vodenih hlapova toliko nakupljeno, da ih zrak više nemože 
držati te se moraju u kapi pretvoriti i daždom na zemlju spustiti. 
Tačka pako zasitišta visi o toploti onoga uzdušnoga sloja, kamo 
vlagu noseća struja dospije; jer čim topliji je uzduh, tim više 
može vlage parom držati i obratno. Imajući u pameti jedan kub. 
metar uzduha, moči će uzduh vlage nositi 
kod —24" grama 1 
meno : 2 
» ode » 3 
» go, » 4 
» > PE » D 
» dk: bo) D.46 
» i » 5 
» 4 , 1.32 
» de ) 8.95 
» 10* » 10.5; 
» 19% » 14. 7 
» 20" » 18 zh 
» 20" » 24 61 
: 30% : 32 
S 35" , 41 
Čim topliji dakle zrak tim se tačka zasitišta dalje pomakne, dru- 
gimi riečmi: tim više može uzduh vlage nositi prije nego se daž- 
dom pretvori. Ako dakle južno-zapadna vlagom  zasićena struja 
udara o goru zagr., njoj će se poradi ugrijana od puste gore odbi- 
jana zraka zasitište povisiti tako, da će onu vlagu, koju bi uz nižu 
toplotu tiela spustila u našoj zavjetrini, dalje na sjever prenieti. 
Ovo je jedan od onih razloga, s kojih obilje vode prestaje pod 
takovimi gorami istim razmjerom, kojim se lišavaju svojih šuma. 
Sravniv ovako struje uzduha s gorami razabiremo preveliku važ- 
nost, što ih navlastito šumami obrasle gore imadu za podneblje 
