Mihail Petrović Pogodin, 
počastni član jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti. 
Nekrolog, 
čitao ga u sjednici javnoj dne 10. veljače 1877 god. 
PRAVI ČLAN DR. FR. RAČKI. 
Čuveni njemački povjestnik Wilhelm Giesebrecht govoreći dne 
10 prosinca 1870 god. u dvorani monakovskoga sveučilišta o uplivu 
njemačkih sveučilišta i nauke njemačke na razvoj njemačkoga na- 
roda izusti uz ostale i ove rieči: ,Die deutschen Hochscehulen k&nnen 
sich ohne Ueberhebung dessen bewusst sein, dass sie wesentlich 
dazu beigetragen haben, wenn sich das deutsche Volk seines 
Werthes und seiner Kraft nun endlich vollbewusst geworden ist.“ 
(Deutsche Reden. Leipzig 1815. S. 146). Ove rieči postaju razu- 
mljivije, kad se obazremo na to, da su one izušćene poslije velikih 
novijih dogodjaja, koji su državno jedinstvo njemačkoga naroda za- 
vršili, i da su izušćene u dvorani sveučilištnoj sedam dana poslije 
predloga bavarskoga kralja Ljudevita Il, kojim se uzpostava nje- 
mačkoga carstva zahtievala. A iko god iole uzme na um smjer na- 
rodnoga uzgoja i narodne knjige u Njemačkoj iza god. 1819, taj 
će podpunu istinitost ovih rieči rado priznati. 
Upliv onaj, koj je nauka imala u Njemačkoj na sve odnošaje 
narodnjega života, imala ga svagdje. Resultati nauke prodiru, i treba 
da prodiru, u javni život naroda, budeć zamrlu možebit sviest, 
uzkrisajuć narodne sile, ujedinujući razpršena uda, oplemenjujući 
osjećaje i podredjujuć ih višim načelom. Nauka, koja ne bi se mogla 
takovim uspjehom ponositi, neplodna je i nalik trsu, koj ne vriedi 
drugo no da se posieče i u vatru baci. Učilište, koje takovih plo- 
dova ne radja, neka se zatvori. 
Ona misao njemačkoga učenjaka o uspjehu znanosti naprama na- 
rodu njemačkomu našla je za nauku u Rusiji naprama ruskomu na- 
