MIHAIL PETROVIĆ POGODIN. 205 
od 1808 god. u Moskvi izdavao. Pogodin je ovaj organ rado čitao 
i radi njegova odlučno patriotičkoga duha i smjera. Zaglavni članci 
njegovi: ,portreti slavnih Rusa“ podjarivali su domo- i rodo- 
ljubno čuvstvo i mladoga Pogodina. ,Viestnik“ bijaše obljubljen 
u ruskom družtvu i za to, što je Glinka, podupiruć narod na od- 
por proti Francezom, umio si pribaviti simpatije svega moskovskoga 
stanovničtva. 
Tečajem sveučilištnih nauka (1818—21) dva su navlastito pro- 
fesora živo uticala na umni razvoj mladoga Pogodina. Bijahu to 
Aleksej Fedorovič Merzljakov i Neum. Merzljakov, professor be- 
sjedničtva i pjesničtva ruskoga, bijaše muž klasički izobražen, sam 
pjesnik i kritik. On je sa Žukovskim zasnovao bio družtvo knji- 
ževno, u kojem su kano članovi sudjelovali Al. Turgenčv, Al. Vo- 
jejkov, Andrija Turgenčv, M. i A. Kaisarov i A. Ofrosimov, i ko- 
jemu bijaše svrha očistiti i oplemeniti ukus u kn:iževnosti ruskoj. 
Merzljakov je ujedno sa Žukovskim mnogo doprinesao za pozna- 
vanje i izučanje staroklasičke književnosti u Rusiji, tč je i sam 
sretno preveo na ruski ode Pindara, tragedie Evripida, idile Teo- 
krita, ekloge Virgilija i ode Horacija. Njegova estetička i kritička 
predavanja o ruskih piscih: Lomonosovu, Državinu, Heraskovu, 
Bumarakovu, Ozerovu itd., silno su djelovala na slušaoce, a na- 
pose na Pogodina. Mrzljakov je svoje slušaoce upoznavao i sa glav- 
nimi plodovi zapadno-evropskoga pjesništva, tč se i sam bavio pre- 
vadjanjem n. p. Tassova ,Gerusalemme liberata“, koj je prievod 
kašnje (1828) tiskom izdao. On dade pjesniku i prijatelju svomu 
Žukovskomu povod, da prevede na ruski mladoga englezkoga pjes- 
nika G. G. Byrona najnoviji plod: sužanj siljonski (the prisoner 
of Chillon).! Sva se sveučilištna omladina sgrnu, da sluša kritička 
predavanja Merzljakova o tom proslavljenom pjesmotvoru, koj ni je 
inače našao milosti u očima ruskoga kritika. Predavanja Merzlja- 
kova kano i drugovanje s potonjim profesorom latinskoga jezika i 
dubokim poznavaocem staroklasičke književnosti, s Ivanom Ivano- 
vičem Davidovom, odlučno su uplivala na razvoj duha mladoga Po- 
godina, kano što prvi književni plod njegov svjedoči. Ne manje po- 
zorno slučaše Pogodin geografa Neuma, iz kojega je predmeta na- 
pisao mladi pitomac disertaciju jezikom latinskim, za koju bi na- 
gradjen zlatnom medaljom. 
Uz predavanja na sveučilištu poticalo je na rad mlade Ruse 
' Poznat je prievod našega Stanka Vraza u ,,Kolu“ VIIL, 1—19. 
