222 FR. RAČKI, 
uvjerenju o normanstvu Rusa itd. Ovdje oprovrgava sve prigovore, 
koje je skeptička škola podigla proti nazorom njegovim. Sva II 
knjiga zanima se pitanjem o poreklu Varjago-Rusa. Knjiga ILI raz- 
pravlja nutarnje i spoljašnje odnošaje Rusije u normanskoj periodi 
t j. od Rurika do Jaroslava, ili do 1054 god. Tuj opisuje Pogodin 
ne samo vojne Rurikovaca, nego i nabožne odnošaje, trgovinu, 
obrazovanost, domaći život naroda itd. Jednakim sustavom raz- 
pravlja se historija udieljne periode. U IV knjizi najprije se izvori 
izpituju, onda se govori o kneževskoj obitelji i ob odnošaju veli- 
koga kneza naprama udieljnim knezovom, kano i ovih medju sobom. 
U V. knjizi opisuju se vanjski i nutarnji ratovi; u VI životopisi 
knezova te periode; u VII nutarnja razmjerja u boljarstvu, gradjan- 
stvu, crkvi, obiteljskom životu itd., tuj se pripovieda o upravi, 
pravu, trgovini, književnosti i prosveti. Pogodin je odlučio bio 
k ovim sedam knjiga svojih ,izslčdovanij“ dodati još tri (VIII, 
IX i X), tč u nje uvrstiti razprave tičuće se obiju perioda, koje 
je priobćio u zapiskah carske akademije nauka u Petrogradu i 
drugih učenih organih, a u kojih se brane njegovi nazori proti pri- 
govorom Kostomarova i Gedeonova. Koliko mi je poznato, ova se 
želja našega Pogodina ni je izpunila; može bit za to, što su ga 
druge književne radnje odvratile. Medju ove ide i ono treće glavno 
djelo, a to je: ,ApeBnas pyeekaa Meropia 10 MoHroapekaro ura“, 
koja je god. 1810 i 1871 izdana u tri knjige, od kojih treća sa- 
država arkeologičko-historički atlas za razjasnjenje teksta u prve 
dvie knjige. Sva dojakošnja iztraživanja htjede Pogodin u tom djelu 
priobćiti sustavnim i laganim načinom bez težkoga naučnoga apa- 
rata. On se je i ovdje ograničio na prve dvie periode, koje je svega 
života svoga glavno proučavao. Djelo je posvećeno sadašnjemu caru 
Alexandru II Nikolajeviću. Prva knjiga slika većinom spoljašnje 
odnošaje ruske države u normanskoj i udieljnoj periodi s osvrtom 
na one narode, s kojimi je ruski dolazio u doticaj. U drugoj knjizi 
izpituju se sustavni dielovi ruske države i ruskoga družtva, to se 
ovdje razpravlja o vrhovnoj oblasti i njezinih nosiocih, o družini 
kneževskoj, o gradjanskih i seoskih slojevih, o zakonih i pravu, o 
crkvi, pismenosti i prosvjeti, o trgovini, ratarstvu i obrtnosti, u 
kratko: o svih državnih i kulturnih faktorih ruskoga naroda do 
1240 godine t. j. do onoga pogubnoga časa, kada je provala mon- 
golska, s kojom se ovo djelo završuje, uništila sve prosvjetne tru- 
dove ruskoga naroda kroz više stoljeća. Spomenici ruske prosvjete 
za onu dobu nalaze se u III knjizi. 
