MIHAIL PETROVIĆ POGODIN. 223 
U ova tri glavna djela, kojih se izdavanjem Pogodin od 1846. 
do 1871., dakle punih 25 godina bavio, uvrstio je on svoja histo- 
rička studija, od kojih su nekoja i u toj drugoj dobi napose izašla 
na svjetlo. Godine 1854. bio je Pogodin naumio izdati prvi diel 
svoje historije, kojoj je već bio pod ogromnim utiskom iztočnoga 
rata oduševljen patriotski predgovor napisao. Normanski period, 
kano što je poznato, vrti se o Kijevu i o Carigradu. Askoldu i 
Diru, Olegu, Igoru, Svjatoslavu i Jaroslavu bijaše ovaj divni grad 
na pragu Evrope i Azije glavnom i skrajnom cieli njihovih vojnih 
podhvata. ,Bosmy rpagp Baure“ glasila je po ljetopisu poruka pr- 
voga kršćanskoga vladaoca- ruskoga upravljena u Carigrad; a tu 
su poruku pripravni dogodjaji god. 1804. oživili bili u sviesti ru- 
skoga naroda. Učenim tumačem i glasnikom ove sviesti narodne, 
kako se ona očitovala u najstarijoj historiji ruskoj, bijaše Mihail 
Petrovič Pogodin. Ali nastale sgode obustaviše štampanje djela, 
koje je kašnje, naime god. 1859., izašlo pod naslovom: Hopman- 
eKIH nepioye pyeekoir neropiu“, i kojega su resultati unišli kašnje u 
ono djelo: ,ApeBuaa pyeekaa ueropis“. 
Uz ova glavna studija u starijoj historiji ruskoj Pogodin je ne 
manjom revnošću prilagao prigodice trud svoj za razjašnjenje po- 
tonje takodjer historije ruske. Tako je god. 1891. izdao ,use.vb,no- 
Bašie o mMberb morpećenia Kkaasa Iloxapckaro“, toga slavnoga 
vojvode ruskoga u prvoj polovici XVII. stoljeća. Ove godine iz- 
dadč takodjer: ,BocnomuHaHie 0 MOCKOBCKOMB  6(JaroTBopuTeNh 
RparmesuasuHKkoBb“, koj je god. 1733. u Gmelinovoj znanstvenoj 
expediciji pohodio Sibiriju i kojega je znameniti opis Kamčatke 
(1175) preveden takodjer u englezki i ruski jezik. Za razjasnjenje 
dobe Petra velikoga Pogodin je priobćio god. 1860: ,Cyayp na 
napeBuuemb Agekebemp IlerpoBuuemE“ ujedno s dotičnimi spo- 
menici, na kojih je pisac svoj ,sud“ osnovao. U ovu vrst ide ta- 
kodjer Pogodinov god. 1863. izdan spis: ,A. IL. EpmMONoBE, mMa- 
TEPHAJNBI AAA er0 6iorpaelu“. 
Kano što ni jedan veliki dogodjaj ne samo u ruskom narodu 
nego niti u velikom Slovenstvu ni je mimoišao pažnje Pogodina, tako 
je tim manje mogla minuti tisućo-godišnju uspomena na djelovanje 
slovenskih apostola sv. Cirila i Metoda, koja je po svem kolikom 
Slovenstvu proslavljena bila. "Toj uspomeni posveti Pogodin djelo 
pod naslovom: Nupua1o-MerogieBekiit c6ćopuukp (MoekBa 1865)“. 
Uz životopis slovenskih apoštola imadu trajnu vriednost književni 
spomenici, tuj prvi put na svjetlo izneseni, na ime: služba sv. Ci- 
