230 FR. MAIXNER, 
kami za stotice, pokazuje u zadnjem redu posve jasno znak 4+, koji 
stoji iza rieči in uno. G. Ljubić drži taj znak kraticom od die. Ali 
taj znak neznači i nemože značiti die, jerbo se u latinskom u jedan 
dan (ili u jednom danu) neveli in uno die, nego naprosto uno die. 
Ako je tomu tako, treba da tražimo drugo tumačenje, a to nam 
se nameće posve jednostavno i neprisiljeno time, da rieči in uno, 
uzmemo kao oznaku ukupne svote ili ukupnoga sbroja, 4# pako 
= D kao broj ==900. Poznato je, da su pismena upotrebljavana 
za označenje brojeva istim likovnim promjenam podvržena, kojim 
su podvržena i kod svoje porabe kao slova. Što se napose likovnih 
promiena pismena D tiče, sr. W. Wattenbach, Anleitung zur lat. 
Palaeographie, Leipzig 1812, p. 41 lith. 
Da rieči i uno nisu ništa drugoga nego izraz za ukupnu svotu, 
a onaj znak za riečju umno broj D=0900, o tom se možemo lasno 
osvjedočiti iz takovih napisa, gdje se manja svota od 500 navadja, 
a toga znaka nije (), premda sprieda stoji tu uno n. pr. str. 45 
nap. 17 v. 4, i str. 49 napis. 21 v. 4., što bi jamačno bilo, da taj 
znak (++) znači die. 
Ako pako znak & znači D=500, to i nap. 16 v. Đ_ znak 
za njim stojeći nemože značiti fecerunt, nego broj i to C (100), 
prama tomu naravno i u predidućih redovih dvostruki taj znak 
CC = 200. Ja dakle čitam cieli taj napis ovako: 
VI Kal. junias 
candidus CCXX 
justinus CCXX 
feocio COXX 
in uno DCLAX. 
Isto po mojem mnienju krivo shvaćanje tih prije navedenih zna- 
kova nalazi se str. 49 kod nap. 21. I tu neznače u 2. i 8. redu 
one okomite gore vodoravnim potezom spojene crte fecit, niti u 
zadnjem redu fecerunt, nego stotice. Doduše u 2. i 3. redu nemože 
se jasno razabrati, koliko stotica na svaki red dolazi, buduć je 
napis po opazci izdavateljevoj u sredini oštećen, nego u zadnjem 
redu, u kojem se ukupna svota navadja, daje se to posve lahko: 
taj broj na ime iznaša CCCCXXXX. 
To isto valja takodjer o napisu 23. str. 50. Ovdje je još jasnije 
izraženo upravo velikim praznim prostorom izmedju rieči Severus, 
Fortis, candidus i Feocio (koji je prostor n. pr. iza imena Fortis 
tako velik kao prostor, što ga ciela rieč Fortis sama zauzima) 
