10 B. ŠULEK, 
nerazciepkani Slaveni poznavali, te ćemo si moči stvoriti vjernu 
donjekle sliku njihova znanja i umienja, pod jedno pako uvježbat 
ćemo, na kojem stupnju obrazovanosti bili su južni Slaveni, dakle 
i Hrvati, kad su sa sjevera selili u svoju sadašnju domovinu. 
A nećemo se stidjeti te slike, koja će nam se prikazati, kad iz- 
nesemo na vidik to sveslavensko blago. Naši protivnici, najpače 
Niemci, nastojahu, istina, sliku tu pomrčiti; po njihovom zlobnom 
kazivanju, u kojem je ljuti naš neprijatelj Gebhardi' najdalje do- 
tjerao, bijahu Slaveni, prije nego su se pokrstili oli poniemčili, na- 
rod tako zapušten, kao što su afrički ili američki divljaci, dapače 
baš kao skot, od kojega su se samo svojom besjedom razlikovali; 
sirovost, okrutnost, divljačtvo, strašljivost, glupost i neukost bijaše 
njihova baština; hlapstvo i robstvo njihova vjekovita sudbina. 
Već praslavenski jezik pobija do noge ovakve klevete, budući 
živ do danas svjedok znamenite obrazovanosti prastarih Slavenah, 
kao što ću malo niže potanko dokazati. Neima u njem doduše riečih 
za predmete novije kulture, koja je plod sadašnjega vieka; nu mi 
niti negovorimo o sadašnjosti nego o narodu, koji je živio prije 
dvie tri tisuće godinah. Ako smo mi sada u mnogo koječem zaostali, 
budi nam utjehom, pa i pobudom, da su naši pradjedovi, (dokazom 
je tomu slavenski jezik) vrlo uzvišeno mjesto medju drugimi narodi 
već onda zauzimali, kad su mnogi njihovi susjedi u pravom smislu 
rieči barbari bili. 
Nisam nakanio iznieti ovdje na vidjelo svekoliko praslavensko blago 
jezika; tomu jedan čovjek nije dorastao, tomu se hoće više vješta- 
kah. Pa kamo sreće, da se ovi toga posla prihvate i da svaki svoju 
struku onako od prilike pretrese i protraži, kao što sam ja poku- 
šao kod biljarstva, po imenu pako da se izpitaju sveslavenske rieči 
potežuće se na životinjstvo, rudstvo, gospodarstvo, tehničke struke, 
pravoslovje i vjeru. 
Tim bi se ne samo znatno razjasnila najstarija doba Slavenah, 
nego bi se i prava slavenština na vidik izvadila, te bi se prokrčila 
staza naravnomu razvitku u sveslavenskom smjeru sadašnjih slaven- 
skih jezikah, koji su u tom pogledu više manje s puta zašli. 
Evo moga priloga takvomu radu! Ja sam pokupio zajednička 
slavenska imena bilja. Svaki i divlji narod nadieva ime bilju, ko- 
jega mu prieko treba; nu toga ima obično vrlo malo. Tim više se 
* Geschichte der Wenden. Halle 1719. Sravni Kollarov Vyklad ku Slavy 
.deofe, str, 461. 
