20 B. ŠULEK, 
ziku zove pura, u grčkom upo, u litvanskom purai. S ovom 
je istovietno cslav. upo, koje znači proso, kašu, žito, ruski IBIpek, 
česki pyr, peyš, peyši, poljski pćrz, lužički py, pyfo; nu ove rječi 
neznače više običnu pšenicu nego divlju, koja se naški zove pi- 
rika, pirevina, slovenski periha, perjovica, lat. Triticum yrepens, 
njem. Quecke. Kao što se sada u njekih Slavenah, po imenu Slo- 
vakah, pšenom nezove samo ostupano, nego u obće proso, onako 
se je valjda uobičajila i reč pšenica naprama piru. 
Ovas, slov. oves, ovs, cslav. OBbcn, 748. OBE, čes. bug. oves, 
polj. owies, luč. vovs, hovs, litv. aviža, rum. oBbe, lat. Avena sa- 
tiva, »jem. Haber, Hafer. 
Kod nas se ista vrst žita zove obćenitije zob, cslav. 3058, bug. 
zob (= zrnje). U drugih Slavenah neima te rieči u smislu avena, 
samo Magjari kažu zab. 
Evo vam svih staroj Evropi poznatih vrstih usievah, koje se sve 
ukupno zovu jednom sveslavenskom, a vrlo shodnom rieči žito. 
Jedni vele, da ova dolazi od ži(vi)ti, kao ,živež“, to će reći hrana, 
jer su se naši predji ponajviše hranili žitom; drugi misle, da je 
istoga porekla s grčkim ciroz, koje znači pšenicu, kruh, brašno, pa 
i u obće živež. Znamenito je, da se je poslije kod pojedinih Sla- 
venah žitom prozvala ona vrst, kojom se dotični narod najviše 
hrani: Rus, pa gdješto i Slovak, zove žitom pšenicu; Poljak, Čeh 
i Lužičanin raž; a Hrvat, Srbin i Slovenac proso. 
Nu pita se, kako su Praslaveni upotrebljavali plodine svojih njivah ? 
Na ovo nam opet odgovaraju sveslavenske rieči, odnoseće se 
na porabu žita, pa te su: 
Žrvanj, Žrn, Žrna, Žrni, slov. žrnek, eslav. ip RUBI, 
GPRNBER 728. SKEPHOBB, ČES. žernov, njem. Handmiihle, Miihlstein. 
Mlin, slov. malin, melin, cslav. umuun, čes. mlyn, polj. luž. 
mlyn, njem. Mihle, lat. mola. 
Maka, slov. moka, eslav. maka, čes. mouka, 7us. MyKa, polj. 
maka, luž. muka, njen. Mehl. 
Kaša, Kašica, ovako u svih Slavenah, /at. puls. 
K vas — takodjer sveslavensko, lat. fermentum. 
Hljeb, slov. hleb, cslav. xuupm, 7us. xa'b6p, čes. chleb, polj. 
chleb, /už. khljeb, njem. Brod, lat. panis. 
Kolač — ovako u svih Slavenah, samo u Rusah kanaq. 
Prga, cslav. upra (= novella tritici grana Mihl.), rus. nepra, 
polj. pierzga. (== pollen), jelo od popržena i samlivena zrnja, naj- 
pače sierka. 
