28 B. ŠULEK, 
Breskva, Praskva, slov. breskev, bresku, "us. 6pocKBuHa, 
opyeksuna, bug. praskva, čes. bšeskev, broskev, sič. broskva, polj. 
brzoskiew, /už. brješka. Ova rieč dolazi, istina, od lat. Amygdalus Per- 
sica; nu kako su ju svi Slaveni jednako prekrojili, može se nagadjati, 
da su breskvu već u predpoviestno doba poznavali. Njemačko ime 
Pfirsich istu lozu vuče, a slaže se s persijskim fersig. 
Trešnja, Krieša, Kriešva, slov. črešnja, rus. ueperiHs, 
bug. čireši, čereši, čes. strešnč, slč. čereša, polj. ezeresnia, trzesnia, 
luž. tčešern, trešnja, lat. Prunus Cerasus, njem. Kirsche. Trešnja 
i breskva postalo je iz latinskoga, nu jamačno još u predhistoričko 
doba, kao što potvrdjuje jednak oblik rieči. Može biti, da su te 
vočke Slaveni dobili od rimskih crnomorskih kolonijah, gdje je 
trešnji prava domovina; nu već za Plinija (Plin. 15. 25. 30.) bila 
je tja u Germaniju i Britaniju prenešena. — Za ovo nagadjanje 
ima ječna i niječna dokaza. 
Višnja, Višanj, cslav. gmuuwa(BB), 748. BUNIHS, BUNIHMHA, 
bug. višnE, čes. višnč, polj. wish, wisnia, /už. višen, višina, lat. 
Cerasus acida, njem. Weichsel, — Da rieč višnja nedolazi od la- 
tinskoga, u tom se svi slažu, a niti u njemačkom nenalaze joj ko- 
riena,* gdjeno se kod nss druga jedna biljka zove viš, a imamo 
i poslovicu ,kiselo kao višt“, kojoj dolikuje poljsko wisz = kiselo 
sieno. Svakako je višnja (drvo srodno trešnji) rieč sveslavenska. 
Ako su dakle Slaveni poznavali već za pradobe višnju, neima raz- 
loga sumnjati, jesu-li onda i za trešnju znali. — Voće u historičko 
doba slavenskim narodom donešeno nezove se jednakim imenom, 
kao što svjedoči n. pr. kajsija il natipierka, slov. mari- 
lica, marelca, 748. aO6PHKOBB, MOpeIb, Kypera, sič. marhula, čes. 
meruška, polj. morela, lat. Prunus Armeniaca, njem. Aprikose, Ma- 
rille. — Isto valja za dunju, gunju ili tunju, slov. kutina, 
kuta, kutna, 748. ABBA, AiIBA, KBUT'B, FyHHA, DyTEH, NPITBA, PyHH, 
čes. gdule, slč. kutna, polj. pigwa, luž. dula, kvić, lat. Cydonia vul- 
garis (odprije cotonea), njem. Quitte itd. | 
Orah, slov. oreh, cslav. opaxn, opsxn, rus. opbxeE, čes. ofech, 
polj. orzech, luž. vofech, lat. luglans regia, njem. Nussbaum. I ovo 
je drvo azijskoga porekla; nu kao što kaže korjenito naško ime, 
došlo je k Slavenom od Crnoga mora jošte za pravieka. 
! Miklošić: ,,Die Fremdwčrter in den slavisehen Sprachen“ kaže za nju, 
da je ,dunklen Ursprungs, vielleicht deutsch.“ Matzenauer pobija mnie- 
nje, da bi višnja mogla biti njemačkoga porekla. 
