POGLED IZ BILJARSTVA U NAŠ PRAVIEK. 39 
venske rieči, koje se protežu na suknarstvo, kao što: sukno, suknja, 
ruho, riza (odtuda naša riznica), plašt, koprena, što sve zasvjedo- 
čuje, da su drevni Slaveni umjeli presti i tkati. 
Al da su ove svoje tvorine znali i ukrasiti, to nam jasno do- 
kazuje rieč 
Broć, cslav. Epowuro, 7"us. 6pycKE, bug. broš, čes. brot, polj. 
brocz, lat. Rubia tinctorum, njem. Firberrčthe. Starinsku porabu 
te biljke potvrdjuje i glagolj bročćiti, obročiti (= roth 
firben). Korienje od broća rabi i dan danas kao crvenilo. 
Jošte jednu znamenitu obrtnu travu poznavali su već naši pra- 
djedovi, kao što dokazuje njezino sveslasensko ime, to jest 
Hmelj, Melj, Hmel, slov. i melina, cslav. XMRNb, XMENb, 78. 
xMeJp, čes. chmel, polj. chmiel, /už. khmjel, chmel, /at. Humulus 
Lupulus, njem. Hopfen. — Da su već stari narodi, isti Egjipćani, go- 
tovili od ječma njekakvo žestoko piće, pripovieda Herodot (II. 77); 
i za stare Panonce i Ilire piše sv. Jerolim (Comment. 7. in Isaiam 
cap. 19), da su pili njekakovo žestoko piće, ,quod genus potionis 
ex frugibus aquaque confectum et vulgo in Dalmatiae Pannoniaeque 
provinciis gentili barbaroque sermone sabbajum appellatur.“ — 
Aristoteles spominje takodjer njeko piće od ječma i kaže da se zove 
mivov, samo neveli, gdje ga tako zovu. Hehn se domišlja, da je to 
slavensko pivo s grčkim dočetkom, i da je tu rieč Aristotel sa 
sjevera dobio. 
Ima jošt i druga stara slavenska rieč, kojom se isto piće zove, 
naime cslav. on, onoguna, slov. ol, litv. alus, engl. ale. Nezna se, 
je-li u pivu i olu bilo i hmelja; al se već Linnć domišljao (Amoe- 
nitates academicae, T. VII. diss. 148.), da je hmelj za vrieme 
seobe narodah u Evropu donešen iza Rusije. Toliko je izviestno, da 
stari kulturni sviet nije znao za hmelj, i da je ovaj rabiti počeo 
u pivovarnicah stoprv u srednjem vieku. Hieč hmelj je srodna 
ili barem slična njekim drugim evropskim riečim (sand. humall, 
šved. humbla, fin. humala, ngr. yovwneh, rum. hemeju), pa i latin- 
skomu humulus — nu sve te rieči stoje svaka u svom jeziku 
osamce, samo slavenska znači od starine jošt i pijanost, mamuru, 
po imenu cslav. XMemiTu, rus. Xmbae, XMbIčKE; BITE NOVE 
XMbAPKOM, to će reći: mamuran, sutrusan biti; xm'kaeHoe, žestoko, 
opojno piće; xmbabre, oxmbabrp, opiti se; eslav. oxuemue pijanost, 
polj. pochmiel, chmielnicki (== vinko lozić), čes. chmeliti = pi- 
jančevati, chmelny == pijan, ochmela == pijanac, ochmeliti se 
= opiti se. 
BR. J. A. XXXVIII. 3 
