D6 B. ŠULEK, 
Da su Magjari i voće naučili poznavati od Slavenah, to nam 
svjedoče rieči: cseresnye: trešnja, črešnja (rus. ueperns) ; 
szilva: sliva; baraczk: breskva; visnye: višnja; na- 
spolya: nešpulja, mušmula; m&lna: malina; k&rtvćly: 
krušva, kruška. 
Isto tako su malo ne za sve povrće i obrtno bilje (poznato u 
prastaro doba) od nas doznali. Dokazom tomu su evo ove rieči: 
rćpa: repa; merkčeze: mrkevca; czćkla: cekla, cvekla; 
retek: retkev, rotkva; dinnye: dinja; ugorka: ugorak ; 
tok: eslav. Tun, tikva; lencse: leća; bab: bob; paszuly: 
pasulj; m&k: mak; homl16: hmelj; 1ćn: lan; paszkonca: 
poskonice čes., konoplja; kapor: kopar; k&mćny: kumin; 
laboda: loboda itd. 
Al nit ovim nije izerpen zajam, što su ga Magjari kod nas 
uzajmili u samom biljarstvu; već su oni od Slarenah prihvatili jošt 
i sila drugoga bilja svake vrsti. Za dokaz navesti ću samo nješto, 
a tko se o svem želi obaviestiti, neka pročita razpravu dra. Franje 
Miklošića: ,»Die slavischen Elemente im Magyarischen“. (Denk- 
schriften der kais. Akademie der Wissenschaften. Philosophisch- 
historische Klasse. XXI. Band 1872.) 
Gomba: guba; gelyva: gljiva; hirip: hrib čes., vrganj; 
pecsćrke: pečurka; sz&emč&res&k: smrčak; atracz€l: 
jatrocel; barces: boršt; belćnd: blen, bun, bunika; csom- 
bor: čubar; esomor: čemerika; csorbaka: štrbka, 7us. 
ščorbak; iglicze: iglica; kapotnyak: kopitnjak; kon- 
koly: Kakom cslav., kukolj; laboda: loboda; paprad: pa- 
prad; perje: mupuie cslav., pirika; lapu: lopuh; s4s: šaš; 
szittyo: sita, sitje; tokl4sz, takl4cz: stoklas; vara- 
dies: vratič; ziliz, szelez: slez; moh: mah; tisztes(fi): 
čistec itd. I 
Svega toga Magjari nisu znali doseliv se iz azijskih pustarah u 
susjedstvo Slavenah, koji su jim bili prvi učitelji, ne samo u ovoj, 
nego i u ostalih strukah kulturnoga života.! A sve ovo je samo 
!) O tom piše Krek po Miklošiću: ,,Es gibt keine namhalftere Seite des 
socialen , kirehlichen und staatlichen Lebens, in dessen vielfacher Be- 
ziehung und Veristung, wo sich die Slaven nicht als Lehrer der Magjaren 
erwiesen hiitten. Unter den nahezu tausend von solehen Lehnwdčrtern gehč- 
ren mehr oder weniger hieher und beriihren nach den Resultaten der 
linguistisehen Statistik: Kirehliches 32, Staatliches 37, Miinzen 
und Masse 17, Krieg 25, das Thierreich 110, das Pflanzenreich 150, das 
