POGLED IZ BILJARSTVA U NAŠ PRAVIEK. 61 
druge poznate stvari k ovomu onomu slavenskomu narodu dospjele. 
— Obnašav dakle, da su n. pr. rieči željezo, nož, mač, kosa, pila, 
dlieto, svrdao, rieči svim Blavenom zajedničke, možemo se pouz- 
dano domišljati, da su oni te stvari poznavali već za dopovjestne 
dobe: al nećemo isto tvrditi za predmete, za koje znamo, da su 
dospjeli u srednju Evropu tek u kasnije doba; n. pr. naša artija, 
hartija je već Slovencem nepoznata rieč, oni to zovu papir 
kao što i Česi i Poljaci, a Rusi 6ymara; bug. bumag'b, —— naš 
pamuk je rieč turska, Slovenci kažu bumbak, bombaža (prema 
talijanskomu bombagia), i pavola, pavouna, Česi bavlna, Poljaci 
bawelna, Lužičani bavžma, bavnana vožna (svi prema njemačkomu 
Baumwolle), Rusi O6(ymara; ura kod zapadnih Hrvatah (prema 
njemačkomu Uhr), sat u iztočnih i u Srbah, sahat u Bugarah 
(oboje tursko), zegar (Zeiger) u Poljakah, zegeć u Lužičanah, 
hodiny u Čehah, «acpr u Rusah; — kadifa (turski), baršun u 
Slovenacah, ruski 6ćapxar, (njem. Barchent), česki, ruski i polj- 
ski aksamit (grčki €ć&uwroc), slovenski žamet (njemački Šammt, ta- 
lijanski sciamito) itd. 
Ovo pravilo valja i za bilje u novije doba k slavenskim narodom 
donešeno, i to ima svagda raznolika ili tudja imena. Evo nekoliko 
primierah ! 
'Murva kod zapadnih Hrvatah, a kod Slovenacah i murba, 
kod Čehah maruše, kod Poljakah morwa (sve od latinskoga 
Morus); dud kod izt. Hrv. i kod Srbah, tut kod Rusah (oboje 
tursko), kod Lužičanah molovy bom (= njemačko Maulbeer- 
baum), kod Bugarah jagodinica. 
Biber (kod iztočnih Hrvatah i Srbah), papar (kod zapadnih) 
slov. prpr, čes. pepš, polj. pieprz, ćuž. poper, (/at. Piper), rus. ne- 
peue, (grčki mermepic). 
Čempres, Če pris, polj. cyprys, čes. cypfiš, us. KNIAPHOCB 
(lat. Cupressus, grčki xvrapwsooc), 
Riž, Riža (kod zap. Hrv.), polj. ryž, čes. rejže, slov. rajž, 
rajs, luž. rajs, "us. pucb, psu (od njem. Reis), dalm. oriz (od 
lat. Oryza), granariz (od lat. grana risa), 7us. niieHo capauuHeKoe, 
at. hrv. i srbski pirinč, pirinač. 
Kafaii Kava — u svih Slavenah. 
Bećer (od pers. sakar), slov. cukor i cuker, čes. cukr, polj. 
cukier, /už. cukor, čokor — sve od njem. Zucker; dalm. zakar, 
rus. caxapb od grč. caxyapov, lat. saceharum. 
Ljubica (kod izt. Hrvatah i kod Srbah), vijolica (kod zap. 
